43 
Lighed mellem de nævnte Artiodactyler og Galeopithecus, at dp 4 er formet som Bagkindtænderne, og dp 3 
er noget simplere; men heri stemme Galevpithecus og de nævnte Artiodactyler med mange andre Pattedyr, 
og ellers er Forskjellen mellem Galeopithecus og Artiodactyler i Kindtændernes hele Forhold langt større 
end Ligheden; Artiodactylernes ejendommelige Form paa dpå kan ikke minde om Galeopithecus; Mælke- 
kindtænderne og deres Efterfølgere hos Galeopithecus ere næsten ens; hos Artiodactylerne ere Efterfølgerne 
betydelig simplere; hos Galeopithecus have alle de bredformede øvre Kindtænder kun en enkelt Hæl, som 
hos de laveste Pungdyr (Didelphyider, Dasyurider) og mange Insektædere (som Talpa, Cladobates)y, hos 
Artiodactylerne have de en dobbelt; o.s.v. At på hos Galeopithecus har samme Form som Bagkindtænderne, 
er ikke nogen særlig Lighed med noget Hovdyr; hos andre lavtstaaende Pattedyr, som Pungdyr, flere Insekt- 
ædere, findes det samme. For det andet er Adapis ingen Mellemform mellem Hovdyr og Halvaber, men 
fuldt ud en Halvabe; Hovedskallen (fuldstændige Hovedskaller haves i Kjøbenhavn) er næsten helt igjennem 
i de mindste Enkeltheder, som i Formen af Bulla og Prc. postglenoideus, i Øjehulen, i Ganen, ganske 
som hos Nutidens Halvaber. Om det samme gjelder de amerikanske Former, er ikke sikkert; men i hvert 
Fald have heller ikke de nogen virkelig eller særlig Lighed med Hovdyr. — Leche's (og andres) Tanker om, 
at Galeopithecus og Halvaber skulde kunne stamme fra hovdyragtige Dyr, ere helt urigtige. Hvad der giver 
Hovdyrene deres Særpræg, er først og fremmest deres Fødder; og Dyr med sædvanlige Kløer kunne umulig 
stamme fra Dyr med hovdyragtige Fødder. 
Den Liste, som Leche giver over Mærker, hvori Galeopithecus ligner eller ikke ligner Insektædere, 
Halvaber eller Flagermus, og hvoraf det skal fremgaa. «dass Gal. weit grossere Ubereinstimmung mit 
Chiroptera als mit Insectivora oder Prosimiæ darbietet», er ikke i alle Tilfælde rigtig med Hensyn til 
Kjendsgjerninger; Fejlene skrive sig ofte fra, at Leche selv ikke har set tilstrækkeligt af Flagermus. Af 
Listen, saaledes som Leche har stillet den op, faar man ikke andet ud, end at Galeopithecus har baade 
Ligheder og Uligheder med Insektædere, Halvaber og Flagermus, ligesom den vilde have det med andre 
Pattedyr, som man sammenlignede den med. Tilsyneladende har den forholdsvis mange Ligheder med 
Flagermus; men det beror paa en Vilkaarlighed i den Maade, hvorpaa Listen er affattet; blandt andet burde 
flere af Listens Numre have været samlede under ét: Tilstedeværelse af Flyvehud. 
Listens enkelte Numre ere følgende: 
1) I «Beschaffenheit der Augenhohble» skal Galeopithecus være «åhnlich» Cladobates, have «ent- 
ferntere Ubereinstimmung» med Halvaber, men ikke stemme med Flagermus. Det kan vel nok siges, at 
Galeopithecus i Øjehulens Bygning minder ikke lidt om Cladobates, trods betydelig Forskjel; den staar 
noget lavere i ikke at have Øjehulen fuldstændig omringet af Ben, men højere i, at Øjet noget mere har 
trykket og omformet sine Omgivelser. I at have stor Pre. supraorvitalis staar Galeopithecus højere end de 
fleste Flagermus; i Omformningen af Øjehulens Bund og Forvæg staar den højere end alle Flagermus. 
2) Galeopithecus skal have en «Beschaffenheit der Bulla tympanica beim jungen Thiere», der 
skal være «ebenso bei Twpaiideæ und Macroscelididæ, nicht bei den ubrigen Insectivora», og den skal deri 
ogsaa stemme med Halvaber og Flagermus. Leche's Opgivelser ere ikke ganske rigtige. At Bygningen af 
Bulla «beim jungen» Galeopithecus særlig fremhæves, har ikke noget videre at sige; den voxne Galeø- 
pithecus har Bulla bygget paa samme Maade som den yngre; kun forsvinde nogle af Sømmene mod Om- 
givelserne med Alderen, og den ydre Øregang bliver længere. Det, hvori Ligheden med Cladobatider 0. s. v. 
væsenlig skal ligge, er, at Trommebenet danner hele Bulla og er skaalformet med en tudformet ydre Ørezgang 
som hos de fleste højere Pattedyr, ikke ringformet som hos de mere oprindelige Pattedyr, hvor saa det 
meste af Trommehulens Ydervæg enten er hindet eller dannet af Udvæster fra de tilstødende Knogler, som 
fra gammel Tid bekjendt. — Men heri har Galeopithecus netop ingen Lighed med Flagermus; Flagermusene 
have netop væsenlig ringformet Trommeben og en betydelig Del af Trommehulens Væg hindet; især hos 
de oprindeligste Flagermus, Pteropodiderne, er Trommebenet oftest en ganske smal Ring. — Ligheden med 
Cladobates er meget mindre, end den synes, naar man kun ser Bulla udvendig. Cladobates har nemlig 
noget, der ser ud som et dobbelt Trommeben: Trommehinden bæres af en tynd ringformet Knogle, der 
ligner det ringformede Trommeben hos lavere Pattedyr, og som ligger for Størstedelen frit inde i den ellers 
ganske sædvanlige Bulla, kun fæstet til dens Væg ved en Hinde, der udgaar fra Ringens Yderside. Det 
samme findes hos de madagaskarske Halvaber, Chirogaleus, Lemur (hos Lemur omtalt af Hyrtl: Vergl. anat. 
Såugethiere, 1845; p- 7), Lepilemur, Hapalemur, 
6" 


Unters. uber das innere Gehørorgan des Menschen und der 
