67 



hinden, Manuhrium mallei. Stapes faar en bredere, pladeformet Stilk, og i Stili^ens Midte 

 frenii\onuiier en liindel lUule, Inorvcd Slapcs forst laar sin roi'm som Stigbiijle. I el af 

 de Baand, der for bandt Slapes til Trommeiiindens indre Væg, fremkommer Muskeltraade, 

 hvorved M.stapeJius opstaar. En Gren af Carotis intema, der løber langs Trommehnlens 

 Indervæg tæt forbi Suipi'.t, kan saUte sig i nærmere Forbindelse med de Aarer, der forgrene 

 sig i den hindede Del af Stilken af Slupes; Forbindelsesgrenene udvides, vel sagtens paa- 

 virkede af Stigbøjlens Hevægelser, og tilsidst kau novedslrommen af den paagjeldende 

 Gren af Caroiis blive ledet gjennem i:^tapes som Arleria stapeJia. Det indre Øres Cochtea 

 udvides og ruller sig snegleluisformct sammen. Saa længe Trommebenet kun er en ring- 

 formel Knogle, kan en Del af Tromnieludens Ydervæg, for saa vidt den ikke vedbliver at 

 være hindet, dannes af pladeformede Lklvæxter fra forskjellige af de tilgrændsende Ben, 

 Os petroifiim, Basioccipitale, Ala vuupta^ Sqvama, eller der kan fremkomme egne Forbeninger 

 i Væggen ; men efterliaanden breder Trommebenet sig og trænger de andre Knogler tilbage. 

 Fra Trommebenets ydre Munding kan den ydre Del af Øregangen delvis forbene. L'nder- 

 kjæben, der har mistet sin Led-Forbindelse med Quadratum, træder nu i Forbindelse med 

 i^qvania. Hvorledes den nye Forbindelse tilvejebringes, véd man ikke; snarest er del sket 

 paa den Maade , at Underkjæben har strakt sin Ledflade op langs Forsiden af Ledbenet, 

 indtil den bar naaet Sqvama, inden Ledbenet blev rykket heil bort fra den. Ved al komme 

 til at bære Underkjæben umiddelbart faar Sqcama en stærk Tilskyndelse til Væxt, og 

 Baandene omkring Underkjæbens Led fremkalde Prr. /loste/tmoideus. Vingebenet laber i 

 Styrke ved at miste den Tilskyndelse til Væxt, som Forbindelsen med Ledbenet gav det. 

 Sammen med Vingebenet svinder ogsaa Tværbenet ind. 



Hjernen voxer i sin Helhed som Følge af det forøgede Arbejde, den faar med at 

 modtage de mange Sandse-Indtryk og med at styre Musklerne; men særlig stærkt voxer 

 CereMlum og ligeledes de to Ilemispliæria cereliri, der tillige indbyrdes forenes ved Corpus 

 callosum. Hjernekassen udvides i alle Betninger, især skydes dens Bimd og Sidevæg fremad 

 fortil, hvor den desuden forbener i større Udstrækning. De Knogler, der danne Hjerne- 

 kassens Vægge, brede sig; særlig iojnefaldende bliver det for /iasioccipitale , Ala mogna 

 og Ala parva; Sqoama, der fra første Færd .slet ikke dellager i al danne Hjernelullens 

 Væg men ligger liell uden|iaa Hjernekassen som en lille Knogle, der slotter en Del af 

 Ledbenet, kommer først nu dertil ved Hjernekassens Udvidelse; den frie Benbro, der fra 

 Issen strækker sig ud til Siden som en Muskelkam, en Slags fri Nakkekam, i Skjellet 

 mellem ISakkcmusklerne og AJ. iemporalis, bliver naaet af selve Hjernekassens Sider. M tem- 

 poralis faar tilstrækkelig Plads til Udspring paa Hjernekassen ; den opgiver Fa^scia temporalis 

 som sil væsenligste Udspring, og Fascia temporalis forbener ikke. 



De første Pattedyr have ikke som de fleste lavere Hvirveldyr ladet sig nøje med 

 al gribe og bide deres Bylte og sluge det omtrent helt, men de have ogsaa tygget del; 



9' 



