68 



(le have ikke alene beva'gel Lriderkjæbcn op og ned, som før, men ogsaa rokkel den lidt 

 frem og tilbage og til Siderne ; ved den forøgede Brug ere Tyggemusklerne voxede. M. tem- 

 poralis skyder sit Udspring Ircm fra l'indiugbenene langs Kindbnens Inderside og Inder- 

 rand frem under Øjeiiulen indtil Overkjæbens bageste Ende, og sit Fæste breder den ud 

 over llnderkjæbeiis Yderside og llnderrand ; den ny fremkomne iNIuskeJmasse udskiller sig 

 tildels som en egen iMuskel, M. masseter. A/. pfen/fioideus voxer og spalter sig i Flerygoklms 

 interniis og JH. eætermis. M. dlgaster voxer som Modstander af de andre Tyggemuskler og 

 skyder sit Fæste fremad fra IJnderkjæbcns bageste Spids langs dens llnderrand. 



Tyggemusklernes Væxt medfører Ændringer i Hovedskallens Knogler. Et stærkt 

 Seneblad i Fæstet af Temporalis fremkalder en stor Prc. coronoideus paa Underkjæben. 

 Masseter bringer med sit Udspring forøget Styrke i Kindbnen; nogle af de Smaaknogler, 

 der bidrage til al danne Kindbuen hos lavere Hvirveldyr, Qvadratijugale og Fvstorlntale, 

 miste deres Selvstændighed , og Kindbuen dannes nu væsenlig kun af to stærke Knogler, 

 Kindbenet og Sgawa; med Sener i den forreste Del af sit Udspring frembringer Masseter 

 en Knold paa Overkjæbebenets bageste Ende ved Kindbuens forreste Grund. I Skjellet 

 mellem Fæstet af Massefer og Fæstet af l'tevygoideus intermits voxer Underkjæbens Prc. 

 anguUuis bladformet frem. 1 Skjellet mellem Udspringene af de lo Mm/goidei fremstaar 

 Prc. ectopteri/goideus. JJigaster bringer med sit Udspring Prc. jiigulavis til at voxe frem. 

 Underkjæben forbener i el eneste sammenhængende Stykke. 



Den forøgede Kraft, hvormed Kjæberne hamres mod hinanden, og Tænderne ind- 

 byrdes skures, fremkalder Ændringer i Tændernes Form og Tal og i Tandskiftet. 



De forreste Tænder i Kjæberne, For- og Hjørnelænder, paavirkes mindst af Tygge- 

 musklerne, fordi de ere længst borte fra dem, og de beholde i del væsenlige deres op- 

 rindelige Form, kegledannet Krone og enkelt Rod. Kindlænderne derimod gaa for det 

 første over til al faa Irespidsede Kroner og dobbelt Rod; der fremkommer en Udvæxt ved 

 Kronens Grund forrest og bagest, dér, hvor Spidserne af den foran og den bagved sid- 

 dende Tand i den modsalte Kjæbe stødes imod den, naar Mnndeu un(]er Tygningen lukkes, 

 og Tænderne gribe ind mellem hverandre; Roden udvides og spaltes i to Grene, en for- 

 reste og en bageste. De forreste Kindtænder beboide væsenlig den Irespidsede Form; de 

 bageste Kindtænder, der ere nærmest under Paavirkning af Tyggemusklerne, omformes 

 videre. Underkjæbens Tandrader staa hinanden lidt nærmere end Overkjæbens som Minde 

 om den Tid, da Underkjæben virkede mod Ganen, og Overkjæben dannedes som eu Ramme 

 udenom; naar Munden lukkes, skures Underkjæbens Kindlænder op langs Indersiden af 

 Overkjæbens; hver af de bageste Kindtænder i Underkjæben faar paa sin Yderside, og hver 

 af de bageste i Overkjæben paa sin Inderside, lo nye Udvæxter, Spidser, dér, hvor den 

 skures af den bageste Spids eller Del af den foran siddende og af den forreste Spids af 

 den bagved siddende Irespidsede Tand i den modsalte Kjæbe. Hver af de bageste Kind- 



