eller neic, der hos Krybdyrene omsliitic Øjehnlen bagtil; hos <lp laveste kjcndte Pattedyr cre Knoglerne for- 

 svundne . og deres Plads er tagen af et Baand , der er udspændt mellem Pandeben os Kindben ; hos bojere- 

 staaende Pattedyr kunne Pandehen og Kindben sende Udva'xter, Prc. supra- ,{• postorhitales , ud i liaandet, 

 UdvæMerne kunne modes, og Ojelinlen saaledes igjen omslultos af Ben. H(.s Pattedyrene er det ulviylsomi 

 det oprindelige, at Øjehulen haglil ikke omgives af Ben 



"j p. 13. Med Hensyn til Maalenc gjeldcr, hvad der er sagt for Gnavernes Vedkommende: Gnavere 

 fra Lagoa Santa; E Museo Lundii, 1ste Bd., 3dje Afhandl., 1887 (88); p. 152. Især maa det mindes, at 

 Hovedskallens Længde er regnet fra Bagranden af Condylm occipilalts til Mellemkjæbens Band tæt foran 

 1ste Fortand. Ganens Længde er maalt tæt udenfor Midtlinien, saa at den Udvæ.vt, der findes midt i Ganens 

 bageste Band . ikke er medregnet. 



J«) p. 23. Hos Didelphvider er det ikke sjeldent, at Crura penis ere fast saninienvoxedc med 

 Sædebenenes bageste Rand; det samme kjendes for Dasvuridernes Vedkommende hos Thylacinus (Cun- 

 ningham: Report on the scientif. results of Ihe voyage of tlie Challenger. vol. 5, IS82, p. 1G.5, pi. X, f. 0), 

 hos Pliascohjqale (Saek: i her die Verbindung der Crura penis mit dem Recken bei Reutelthieren ; Zool. 

 Anzeiger. Jahrg. IX, 1886; p. 164— 66| og hos Myrmecobias (Lechc: Beitr. z. Anat. des Myrmee fasciatus: 

 Biol. Foren. Forhandl., Bd. III, 1891; p. 153). .Man kan endnu stadig finde opgivet som ejendonmieligt for 

 Pungdyrene, at Crura ptnis ikke ere i Forbindelse med Bækkenet). 



1') p. 33. Bibbenenes ejendommelige Brede hos Philunder er allerede omlalt af Temminck, der 

 ogsaa har afbildet Skelettet (Monographies de Manimalogie, tom. I, 1827; p. -45, pi. VI). 



!•') p. 13. Om Pungfolderne hos Bidelphys crassicaudatu : 

 Azara: Apuntaniientos para la hisl nat. de los Qnadnipedos del Paraguay y Rio de la Plala, lom. I, 1802; p. 231. 

 Rengger: .Nalurgeschichle der Saugethiere von Paraguay, 1830; p. 227. 



At Didelpliys crassicaudala er -bolh terrestrial and aqnatic- er sagt af H udson (The Naturalist 

 in La Plata. 1892; p. 17 — 18). Han kalder vel Arten Didelpliys aurita; men af hans Beskrivelse kan det 

 sees, at det maa være D. crassicaiiduta. 



13; p. 47. Skelettet ai Didelpliys marstijnaJu er afbildet af Temminck (Monogr. de Mammal.. 

 tom. I, 1827; pi. V, »D. cancrivora") og beskrevet af Coiies (On the osleology and myology of Uideljihys vir- 

 giniana; .Meni. Boston Soc. Nat. Ilisl.. V(d II. part. I. 1872; p. 41—154) dog uden Saniinenligning med 

 andre Arter. 



1*) p. 63. Blandt Sauropsider findes der nogle Former, der have Brysl-Ribben uden Tuherculum, 

 og andre, hvis Ribben have Tuhercttlunt som hos de hojere Pattedyr. Muligvis stamme Pattedyrene fra Kryb- 

 dyr, der have Tuherculum; i saa Fald have Monotremerne, de laveste kjcndlc Pattedyr, igjen mistet den. 

 Men sandsynligvis er Mangelen af Tubercuhim hos Monotremerne en virkelig Lighed med lavere Hvirveldyr, 

 og de hojere Pattedyr have da snarest faaet Tuherculum ad anden Vej end Sauropsiderne. 



15 p. 63. Ogsaa hos Krybdyr kan der findes en Slags Trædepuder. Hos Ameiver kunne enkelte 

 Skæl paa nogle af de mest udsatte Steder af Fodsaalen være betydelig slorre end de omgivende Skæl 



16) p. 6:3. Et lille Us fulciforme i llaand og Fod hos Pattedyrene er muligvis en Arv fra lavere 

 Hvirveldyr og muligvis en Slags for-forstc Finger eller Taa; derom ved nuui intet sikkert. Men sikkert er det, 

 at Os faleifurme kun hos særlig uddannede Pattedyr bliver mere anseligt. Det modsatte er undertiden blevet 

 sagt ; man har opfattet Pattedyr med store Ossa fulciformia som særlig oprindelige i den Henseende. 



Hos Gnavere findes der sædvanlig to store Trædepuder under Haandroden, en indre og en ydre; 

 den indre af dem er dannet ved Sammensmeltning af to oprindelig frie Trædepuder (Gnavere fra Lagoa Santa, 

 1887, p. 110 og Anm. 31, p. 162). Hos mange Gnavere, hvis Hænder ere uddannede som Gravepoter, blive 

 baade den indre og den ydre Trædepude store og faste, især bliver den indre stærk, fordi Haandcns Inder- 



