14 



deriblandt fire næsten fuldstændige Hovedskaller. Mellem Knoglerne fra Lagoa Santa og 

 Knoglerne fra Plata-Landene lindes ingen nævneværdig Forskjel. 



<s. Caiiis a«aræ Wied. 



Kun jordfunden ved Lagoa Santa. Fra Lapa de Anna Felicia haves en enkelt 

 Underkjæbegren , fra Lapa da Escrivania JMr. 5 en stor Mængde Knogler af alle Skelettets 

 Dele, blandf andet 36 højre og :'>i venstre Underkjæbegrene af voxne, foruden adskillige 

 Kjæbér af Unger. De jordfundne Knogler stemme for Størstedelen nøje med Knogler af 

 Nutidens Canis azaræ formå typica (to Skeleller haves til Sammenligning, det ene fra 

 Argentina); Lemmeknoglerne er undertiden ikke lette at skjelne fra Knogler af C. eancrivorun ; 

 det samme gjelder Overkjæber : løst fundne Tænder af de to ^rter ere saa godt som ubestemmelige. 



Hundenes indbyrdes Slægtskabsforhold vil vist altid for en stor Del vedblive al 

 være ukjendt. Forskjcllen mellem de mange Arier, der kjendes, baade uddøde og nulevende, 

 er oftest meget ringe; lidt mere eller lidt mindre Uddannelse som Kjød- eller som Alt- 

 Eder, lidt niere eller lidt mindre Uddannelse som Løber, lidt bedre eller lidt svagere 

 Hørelse, lidt mere eller lidt mindre Opsvulmning af Sinus frontales og lignende Smaa- 

 forskjelligheder er del som oftest, der udmærke dem. Tillempningerne i særlige Retninger 

 ere oftest saa smaa, al der ikke kan være nogen 1 mulighed for Tilbagevenden; en Art, 

 der ikke udmærker sig ved nogen særlig tildannelse som Løber, kan utvivlsomt mangen 

 en Gang stamme fra en god Løber, lige saa vel som det modsatte kan være Tilfældet; 

 0. s. v. Al Egenskaber, der tilsyneladende ere oprindelige, maaske ikke ere del, er en Sag, 

 der især gjør del vanskeligt at udrede Slægtskabsforholdet. Tillempninger i lignende 

 Retning ere desuden ofte fremkomne uafhængig indbyrdes. Del ser ud, som om en ligelig 

 uddannet Hunde-Type i lange Tider bar levet udbredt over Jorden og til forskjellig Tid og 

 paa forskjellig! Sled har udformet sig i en Kreds nærslaaende mere særlig tillempede Arier. 

 Der er Grund lil al tro, al de .sydamerikanske Hunde, i hverl Fald Arierne fra 

 Lagoa Santa, tilsammen ere en saadan Kreds af nærstaaende Slægtninge; hvor forskjellig 

 de end ere tillempede, og hvor meget de end i Tillempningerne kunne minde om Hunde 

 fra andre Verdensdele, er der dog noget, der lyder paa, al de hore sammen. Ulerede 



i Ydre, i deres usølvgraa« Dragt med mørk Tegning paa Halen og med mørk Hage, kunne 

 tre af <le nulevende Arier fra Lagoa Santa, Canis azaræ, C.vetulus og C. canorivorus , være 

 saa ens, al del kan være vanskeligt at skjelne dem; den mørke Hage gjeirfindes hos 

 C.jubatus og hos leiicyon venaticus; det er en Egenhed. der ellers er sjelden blandt Hunde 

 og maaske ellers kun lindes bos en Slægtning af Sydamerikanerne, C.virginianuii e ). — At 

 have stærke Halshvirvler er en Egenskab, der er fælles for alle Hunde; Halsens Styrke er 

 maaske en Folge af Hundenes Vane al dræbe de mindre Hvirveldyr, de lange, ved al lage 

 dem i Gabet og ruske dem ved hurtig at dreje Hovedet lil Siderne, indtil Byttet faar 



