18 



(Canis usaree.) 



Overside ellers »sølvgraa«, en Farve, der fremkommer ved Sammenstillingen af Dækhaarenes 

 sorte og livide Farver, men Bundhaarenes rødlige Farve skinner igjennem; især Ansigtel 

 er rødligt, fordi Dækhaarenes sorte Spidser dér enten ere korte eller mangle, og hele 

 Haarel er rødbrunt. Hvert af Ryggens Dækhaar er ved Grunden hvidligt, derefter brunsort, 

 hvidt, paa et kort Stykke gulligt, og Spidsen er sort. Bundhaarene ere rødliggraa over 

 del meste af Kroppen, kun mere hvidlige paa Kroppens Inderside. — Men Farven kan 

 vexle meget hos Dyr fra samme Egn; Farven skal kunne være saa mørk, at Dyrel er 

 næsten sort, eller saa rodlig, at Dyret ligner en almindelig C. vulpes 8 ). 



Af geografiske Afændringer af C. azaræ er «C. griseus« Burm. vist en af de ejen- 

 dommeligste. Den udmærker sig især ved sin ringe Størrelse og ved at have noget længere 

 Lemmer; i Lemmernes Spinkelhed naar den dog ikke C. veiulus. 



I Tænder og Skelet afviger C. azaræ formå iypica fra C. anrens (lo Skeletter fra 

 Calcutta ere især brugte til Sammenligning) i følgende: 



Tænder. Fortænderne ere lidt svagere. Baade ovre og nedre Hjørnetand ere lidt 

 svagere, men til Gjengjeld lidt længere, mindende noget om C. vulpes. De smalformede 

 Kindtænder ere lidt svagere og mindre tæt stillede, p \ er betydelig mindre. m\ er 

 noget mindre, de lo ydre Spidser lavere. m\ er mindre. — Ændringer i Tændernes 

 Størrelse og Form findes i Mængde hos C. azaræ, som hos andre Hunde, p 2 ok p 3 i 

 Underkjæben, sikkert ogsaa p 2 og p 3 i Overkjæben, kunne have eller mangle en Spids 

 paa Kronens Bagrand (en lignende Forskje.l findes mellem de to Sjakaler fra Calcutta) ; paa 

 /i I synes den altid al lindes. Hælen paa /' 1 Kan være niere eller mindre fremspringende, 

 ml og ml kunne være bredere eller smallere, o. s. v. Den bageste Del af ml kan være 

 megel forskjellig, bredere eller smallere, med de to sædvanlige Spidser begge veludviklede 

 eller med den indre af dem vantreven eller forsvunden. Hovedskallen fra Argentina har 

 i højre Underkjæbe en veludviklet lidt skjævl siddende Tand mellem p3 og /< i. 



Hovedskal. Ansigtet er lidl længere og smallere. Panden er Hadere, mindre op- 

 pustet af Sinus frontale, end den plejer al være hos C. aureus; det ene af Sjakal- 

 Hovederne fra Calcutta er dog i den Henseende næsten ganske som C. azaræ. Bulla er 

 betydelig mindre oppustet end hos de to Sjakaler fra Calcutta, næsten ganske som hos 

 en Sjakal fra Marokko o,u som hos en C. mesomelas. (Paa de foreliggende faa Hoveder og 

 Brudstykker af Hoveder af C azaræ er Bulla temmelig ens; men sandsynligvis kan 

 Bulla hos C. azaræ vexle lige saa meget i Form som hos andre Hunde, som C vulpes 

 blandt andre.) — Hos de mindre Former af C. azaræ, som iw. griseus, frembringe 

 Tindingmusklerne med Alderen ikke den sædvanlige lange Crista sagittalis, men Musklernes 

 kjødede Dele vige fra hinanden midt paa Issen og lade et lyreformel Rum fril imellem sig 

 el I! iini, der dog er dækkel af et tyndl Blad af Fascia temporalis. 



