38 



mindre, meget skarpt begrændset gulhvid Piel paa Struben; et Skiml er sum de andre, 

 men mangler Strubepletten; tre af Skindene ere helt hvidgule med lidt brunlig Tune. 



Paa ingen af Museets 17 Hovedskaller af G.barbara (de Heste fra Lagoa Santa, 

 deraf lo jordfundne) mangler p2, hvad den ofte skal hos Dyr fra Syd-Brasilien 10 ); pi er 

 næsten altid anselig. Paa én af Hovedskallerne lindes en pj paa venstre Side. To af de 

 hjembragte Hovedskaller fra Lagoa Santa have Mælketænder; hus begge mangler dp i den 

 mellemste indre Spids, som derimod lindes veludviklet paa et Hoved fra Santa Catharina. 



Følgende Maal til Oplysning om Størrelseforskjel indenfor Arten og til Sammen- 

 ligning med de andre Arter: 



Lagoa Hjem L;i^(iii 



Santa, iikjcndt. Santa. 



1 . 2. 3. 



ad. ad. iuv. med m i 



i Frembrud 



Begge med Issekam 



Længden af p i lo 9. 



Længder af m~i I0 1 i 'J'h '■>■ 



Hovedskallena Længde 119 102 92 



Hjernckassens Brede 49 -17 44. 



Breden over Kindbuerne . . . 69'/a 63 .i 1 



I nderkjæbens Længde ... 77'/a 07 58'/a 



Lagoa-Santa. 



I. 4. 



ad. ad.') I. 4 



Skulderblad 65 i5. Bækken 92'/a 76. 



Overarm 105 89 Laarben 117 102 



Radius 82 70. Tibia l07'/a '.'i 



Metacarg. III SO'/i 26 a / : , Metatars. III 35'/2 32. 



') Del tilhørende Hoved kjeudes ikke. 



21. Galatis intermediet Lund. (PJ. VIII, flg. 2.) 



Nulevende i Minas Geraes (hjembragt er en Hovedskal af el ungl hyr i Tandskifte). 

 Jordfunden i Lapa da Escrivania Nr. 5 (en Atlas, to højre Overarme, højre og venstre Ubia, 

 en Tibia og en Aslragalus) , de IVriperi (Midtstykke af en Overarm), i Lapa Vermelha (lo 

 højre Underkjæber) ug i en unævnt Hule (Stykke af en Overkjæbe med ml). 



Foruden Hovedskallen fra Minas Geraes haves i zoologisk Museum ikke andet af 

 il. intermedia fra Nutiden end en Hovedskal fra Santa Catharina, hjembragt af Grev l . A. 

 Holstein. De jordfundne Knugler. der ikke ere hele af Hovedskaller, have derfor kun 

 kunnet bestemmes gjetningsvis; de ere formede omtrent som hos G. vitiata, men ere 

 betydelig større. 



