86 



lAiim 2.) 



vittata. — En Art, der staar nær ved G. intermediet, er Gf. macrodon Cope, kjendt efter Underkjæl g 



en øvre Rovtand, afbildede af I, ri dy (Extincl Mamm. Fauna of Dakota and Nebraska; Journ. Acad. Nat, Se. 

 Philadelphia, .' ser., vol. VII, 1869; pi. \\\. flg. 1—3), «probabl) from a post-pliocene formation of Charles 

 County, Maryland« (Leidy, l.c.p.369); den er dog betydelig sterre og ogsaa i Form forskjellig. (Se ogsaa 

 Nehring: Sitzungs-Ber., 1886; p. 151.) 



Thiosmus suffocans. De mange »Arter« , der have været opstillede i Slægten Thiosmus (eller 

 Conepatus, som den kaldes af dem, der tillade barbariske Navne), gjer Coues (Fur-bearing Animals, a 



i logr of North -American Muslelidæ; U, S. Geol. Surv. Territ., Miscell. Pabl. Nr. 8, 1877; ji 249—260) 



utvivlsomt rigtig i al forene under én Art; i alle de mange Afvexlinger i larve <>. s. \ . er del umuligt al 

 finde faste Artforskjelligheder Th. suffocans er del ældste ikke barbariske Navn, der er brugt for Arten. 

 Den Form, der nu lever ved Lagoa Santa, har Reinhardt (Vidensk. Selsk. Skr., 5te li., naturv. mathem. 



Ali!, lsd i. 1857) ii)psiilli'i s egen Art med .Navn Mephitis [Thiosmus) westermanni. Burmeister'« 



• Mephitis primeeva' skal kun afvige fra Nutidens Th. suffocans fra Argentina ved al være sterre; etter de 

 opgivne Maal (Descr. phys. Rép. Arg., Mammif. , 1879; p. 165) stemmer den godt med Nutidens Stinkdyr fra 

 Lagoa Santa. Ameghino's jordfundnc "Mi/ihilis ■iiurcnleiisis« lisa/r Contrib. etc., 1889; p. 323) synes al 

 stei ■ saa godt med ile mindre Former af Th. suffocans fra Nutiden, al del neppe kan vare en egen Art. 



Lutra platensis. Den Art, der her er kaldt L. platensis, er den, hvis Hovedskal og Tander ere 

 afbildede under samme Navn af Waterhouse (Zoolog) uf the Voyage id' the Beagle, pari 11, Mammalia, 

 1839; pi. 35 lig. i" '') og af d'Orbigny (Voyage dans l'Amérique Méridionale, tom. IX, Alias zoologique, 

 isi7; pi. 15, Kopi efter Waterhouse). Thomas (Preliminarj notes mi ihe characters and synonym) of the 

 different species of Otter; Proceed. Zool. Soc. London, 1889; p. 190— 200 kalder Arten L.paranensis Renggcr; 



Rengger har maaske hafl sai e Art for Øje; men haus Beskrivelse (Naturg. d Såugethiere von Paraguay, 



1830; p. 128 — 138) er neppe indgaaende nok, til al Arten derefter kan gjenkjendes. Nehring d lin die 



Gray-schen Fischotter-Gattungen Lutr ctes, Lontra und Pten ra; Sitzungs-Ber. Ges natur!. Freunde 



Berlin, 1**7; p. 21—25) har maaske Bet i al furene alle de Odder- > Arter » , der ere beskrevne fra Syd- 

 amerika ØSt for Ånderne, iinillagen L. brasilii-nssis , lil en Avl ; han giver Arten el nyt Navn, L. latifrons, 

 hvad dog er ovei (lødigt. 



Lutra brasiliensis. Vire og Hovedskal en- afbildede af Gra) (Observ. mi the Margined-tailed Otter 

 (Pteronura sandbachii); Proceed. Zool. Soc. London, 1868; p. SI 66, pi. VII), Hovedskallen ogsaa af Giebel 

 (Sehadel und Gehiss der Otterngattung Pterura ; Zeitschr. f. d. ges. Naturw. , lid 51, I S 7 S ; p. ;!7:l-:;77, i > I 

 XV) Hm dens Forekomst ved Lagoa Santa har Reinhardt skrevei (Proceed. Zool. Soc London, 1869; p. 

 57 58] nm Utens Navn lindes de bedste Oplysninger hos Henset (Abhandl. Ak.ul Wissensch. Berlin, 

 1872; [i '.aii. Nehring (Sitzungs-Ber. Ges naturt. Freunde Berlin, 1887; p. 24—25) og Thomas (Proceed. 

 Zool Sne. London, 1889; p. Hi7). 



3) p. 6. Om en Slægtning af Ursus hrasilinisix i kalifm nien 



Cope: The Cave Bear of California; American Naturalist, vol Mil. 1879; p 791. [Arctotherium simum.) 



Ihd \,d XXV, ls;il ; p. 997—999, ,,|. \\|. 



4 |i 8 Med Hensyn lil Maalene i nærværende Afhandling er følgende al manke: 

 Alle Maal ere tagne med Passer. 



Længden af p i er maalt langs Yderranden; Længden af m 1 og m 2 ligeledes 

 Breden al m i og m%\ fra forreste ydre Hjørne til Halens inderste Baud. 

 Hovedskallens Længde: fra bageste Band af Nakkeledknuden til Mellemkjæbens forreste Baml. 

 Længden af Basioccipitale og bageste Kilebenskrop : i Midtlinien. 



Længden af Over- og Mellemkjæhe : fra Overkjæbens Baml bag ydre bageste Hjørne af »»2 ellei 

 in i) hi Mellemkjæbens forreste Band. 



Længden af Iliilhi : fra bageste Band lil l'iu Teste Band under den forreste Munding af ( 'analis am/n OS 



i nderkjæbens Længde: fra bageste jderste Spids af Condylus til den forreste Spids. 

 Skulderbladet: fra Ledskaalens Bagiand til dets øverste Baml. 



