37 
trykte, og paa Indersiden spores ingen Indbugtning. I uslidt Tilstand ere Tænderne vist, 
hvad de ere hos X. sqvamicaudis, enspidsede, med simpelt kegleformet Spids. 
Hovedskal. Hovedskallen har Præg af, at Tunge og Siben have større Ind- 
flydelse, og at Kjæber og Tindingmuskel ere svagere. Ansigtet er paafaldende stort, ret 
langt. Hjernekassen er ikke bred og flad. Panden baade bred og stærkt hvælvet ivejret 
af Sibenet, udposet i to glat afrundede store Pukler, en paa hver Side. Næseryggen lidt 
stærkere skraanende nedad fortil, paa Grund af Pandens Højde, Næsen mindre flad og 
Snudens Siderande mindre hurtig løbende mod hinanden fortil. Tandgruberne i Overkjæben 
mindre dybe. Kun en snever Sus mazillaris.  Foramen lacrymale større. Canalis infra- 
orbitalis betydelig længere og mere skudt ud til Siden. Paa Forsiden af Kindbuens forreste 
Grund findes kun svage Spor af Grube. Paa Underranden af Kindbuens forreste Grund 
findes saa godt som intet Fremspring. Pandens Øjehule-Rand glat afrundet; saa godt som 
ingen Antydning af Prc. postorbitalis findes. Tindinggruben lille; Rummet mellem Tinding- 
gruberne bag Øjehulerne bredt; Crista temporalis ganske svag, vidt skilt fra den tilsvarende 
påa modsatte Side; Crista oceipitalis betydelig svagere. Kindbuen kort, kun lidt udstaaende, 
men ret stærk; Kindbenet bagtil ret højt, sammen med Pre. zygomaticus sqvamæ dannende 
en tydelig, men afrundet Pre. postorbitalis; Kindbuens øvre og nedre Rand ret skarpe. 
Underkjæbens Ledflade paa Sqvama meget mindre, især smallere, men mere udvidet tilbage 
i Form af en kort aaben Rende langs Underranden af Pre. posttympamicus sqvamæ ovenover 
Trommehulen; ingen uægte Pre. postglenoideus findes bag Ledskaalen, men paa den nedre 
Rand af Corpus sqvamæ findes en opstaaende langsgaaende afrundet Liste, som en indre 
Grændse for den noget rendeformede Ledskaal. Aarehullerne i Hjernekassens Væg i Bunden 
af Tindinggruberne ere oftest færre og mindre. Foramen imcisivum er bagtil omsluttet af 
et bredt Stykke af Mellemkjæbebenet. Ganen er noget bredere; dens bageste Rand er 
næsten tværgaaende. Øjehulens Indervæg er stærkt udhvælvet af Sibenet, der strækker sig 
saa langt tilbage, at det ogsaa udposer Indervæggen af Fissura orbitalis, hvis Ydervæg der- 
for bøjer udad. Foramen ovale er bagtil omgjerdet af en smal Benbro af Ala magna, eller 
ikke helt lukket. Trommehulen er kun meget ufuldstændig omsluttet af Ben; selv hos det 
voxne Dyr er Trommebenet kun en smal, foroven aaben Ben-Ring, saa smal og såa aaben, 
at baade Hammer og Ambolt sees ganske frit fremme under Pre. posttympanicus; nogle 
tynde, større eller mindre Ben-Flager ligge i den ellers uforbenede Trommehule-Væg inden- 
for Trommebenet (ligesom det findes hos Euphractus-Ungen). Underkjæben svag, langstrakt, 
med spinkel Krop, hvis øvre Rand dog ligger ret dybt under Condylus, men hvis forreste 
Ende er langt tudformet udtrukken; Tandgruberne ere grunde; Condylus er lille og smal; 
Pre. coronoideus er meget svagere, dens Forrand ret stærkt skraanende; Prc. angularis meget 
mindre, næsten uden Muskelkamme. 
Sømme. Mellemkjæbebenets Søm mod Overkjæbebenets Side-Del skraaner stærkt forfra 
nedad og bagtil,. dets Søm mod Gane-Delen gaar næsten lige paatværs; bag Foramen incisivum 
