86 



a. Arter, som ere fælleds for det arktiske og boreale 

 Bælte i disses hele Udstrækning, f. Ex. Ophiophods aculeata. 



b. Arter, som beboe det arktiske Bælte i dets hele Udstræk- 

 ning og tillige gaae lidt ned i det boreale, f. Ex. Ophiacantlia 

 spinulosa. 



c. Arter, som beboe det borel|ife Bælte i dets hele Bredde, 

 men enten ikke gaae op i det arktiske eller ikke hoit nok til 

 at komme, ind under Rubriken a. Det er uvist, hvorvidt saa- 

 danne Arter virkelig findes. Asteracanthion rubens kan neppe 

 gjælde for et Exempel derpaa. 



?d. Ostlige Arter, fælleds for det arktiske og boreale Bælte, 

 f. Ex. Asteracanthion Miilleri. 



? c. Vestlige Arter, fælleds for det arktiske og boreale Bælte. 

 Maaskee er Psolus Fabricii en saadan. 



f. Ostlige arktiske Arter, f. Ex. Tripylus fragtlis. 



g. Vestlige arktiske (gronlandske) Arter, f. Ex. Myriotrochus 

 Rinkii. 



h. Ostlige boreale Arter, f. Ex. Synapta inhærens. 



i. Vestlige boreale Arter. 



Saafremt man vilde forene de to forste Grupper til een, 

 vilde Hovedmassen af de nordiske Pighude samle sig i 3 

 store geographiske Grupper: 



A. De for begge Nordhavets Kyster fælleds arktiske eller 

 for det arktiske og boreale Bælte fælleds (13) Arter (a og b). 



B. De ost-atlantiske (brittisk-skandinaviske) Arter. 

 €• De vest-atlantiske (nordamerikanske) Arter. 



Havde vi kunnet udstrække vore Undcrsogelser til sydligere 

 Egne, havde vi formodenlig faaet 



D. Pensylvaniske Arter. F. Cellisk-lusitaniske Arter. 



E. Vestindiske Arter. G. Middelhavs-Arter. 



Men hvilke Arter hore ind under D og P? Der er her et stort 

 Hul i vore Kundskaber, som dog forhaabenlig inden længe vil være 

 udfyldt. Af de nordamerikanske Zoologers Energi tor man haabe, 

 at de snart ville liise deres Deel af Opgaven. Ligeledes er det at 



