1896. No. 1. LUFTTRYKKET I NORGE. 1 
3 
Obs. — Inst. Kl. 2 p. 1891. Periode. 0.001 mm. 
Jan. Feb. Mar. Apr. Maj Juni Juli Aug. Sep. Oct. Nov. Dec. 
See ae Ay — 28 — 45 — 145 RS Pad oie 
altsaa fremdeles samme periodiske Gang. 
Det kunde tænkes, at Thermometrene paa Barometrene ikke angav 
Kviksølvets Temperatur, og at Reductionen til 00 derved blev saavidt 
forskjellig i Aarets Lob, at den kunde forklare den aarlige Periode. For 
de 5 Aar 1887 til 1891 er Middelforskjellen mellem de Kl. 2 p. aflæste 
Temperaturer paa begge Barometre i Celsiusgrader: 
Obs. — Inst. Barom. Temperatur. Kl. 2p. 1887—gı Celsius. 
ane Masse Apr May Juni Juli iS Sept 
+0.44 +.0.28 — 0.20 — 0.76 — 1.16 1.02 1.08 — 1.02 — 0.84 
Ocean Nov Dec: 
— 0.42 + 0.18 + 0.48. 
Observatoriets Temperaturer ere saaledes forholdsvis lavest om Som- 
meren, hojest om Vinteren. Ved Reductionen til 0° skulde saaledes, 
Kviksølvets Temperatur i begge Barometre forudsat lige stor — de hænge 
ved samme Vindue — Observatoriets Barometerhojder blive — forholdsvis — 
hojest om Sommeren, lavest om Vinteren. Men det er det modsatte, der 
er Tilfældet. 
Tilbage staar at undersoge Virkningen af Capillariteten. Observatoriets 
Barometer er Hævertbarometer, Negretti & Zambra No. 648 Fortinsk, Adie 
No. 1504 Kew-Station Kapselbarometer. Da Observatoriets Barometer 
viser samme Periode ligeoverfor begge de sidste, gjer dette det sand- 
synligt, at Aarsagen til den periodiske Forskjel ligger i Hævertbarometret. 
Hertil slutter sig den Omstændighed, at Perioden var sterkest ved Pistor 
med det gamle Rør, der var temmelig urent i den korte Arm, og derfor 
blev sendt til Reparation. I Regelen vil Capillardepressionen ved Hævert- 
barometre være sterkest i den korte Arm, hvor Luften virker. Jo større 
den er, desto højere staar Kviksølvet i den lange Arm over det nedre 
Niveau, desto større aflæst Barometerhøjde. Capillardepressionen bliver 
desto større, jo mere uren den nedre Arm er, og den aftager med Tem- 
peraturen — ved det kritiske Punkt forsvinder den, idet Overfladen af 
Kviksølvet da bliver plan. Følgelig bliver Capillardepressionen i det korte 
Rør og den aflæste Barometerhøjde størst om Vinteren og mindst om 
Sommeren. Dette kan forklare vor Periode. Denne faar størst Amplitude 
i de første Aar, 1. Gruppe, da det nedre Niveau paa Pistor var mest 
smudsigt. Ved det nye Kaliber synes den efterhaanden, i Gruppe 3 og 4, 
at være steget lidt, eftersom Røret — faktisk — er blevet mindre rent. 
