1896. No. 2. KRISTIANIAFJORDENS ALGEFLORA. 5 
buskene i litoralregionen kan temperaturen stige heiere; saaledes maaltes 
den i Sandspollen mellem svømmende Ascophyllum-buske 220,4, medens 
den i aabent vand lige i nærheden var 20°. Temperaturen aftager om 
sommeren med dybden, dog ikke altid jevnt. Saaledes maaltes den f. eks. 
med Negretti & Zambras vendetermometer udenfor Drebaks biologiske 
station den 18de juli 1893: 
Imowentladen At <4. «19,6 
Dybdesaifaynes 2. 21805 
MEET) 
— (6 == 5 1604 
ES LOM on. cake es PALO CRS 
ON Seach ee 
== TD ys Sr LOMA 
EEE 8,2: 
Ofte holdt temperaturen sig ved Drebak næsten konstant fra over- 
fladen ned til en dybde af 3—4 favne, en enkelt gang lige til 6 favnes 
dybde. Den 22de juli maaltes saaledes: 
Overiad co TO A 
Dybde MA ayne 1023 
= ONE SN 
= Boag bn 4 ADO) 
LION et SSG 
a OUR 
==. A dan 180,2: 
I fjordens ydre dele er temperaturen i overfladen omtrent den samme 
som i Drobak; men allerede lige under overfladen aftager den mere jevnt 
og raskt med dybden. 
Ogsaa vandets saltgehalt observeredes oftere og i forskjellige dybder 
i juli og august 1893. 
I overfladen var saltholdigheden i disse maaneder 1,5—2 °/o; i dybden 
tiltog den, eftersom temperaturen aftog. Naar saaledes vandet en dag i 
to forskjellige nivaaer havde samme temperatur, var ogsaa saltgehalten 
omtrent den samme paa begge steder, og naar temperaturen aftog raskt 
med dybden, tiltog saltgehalten i tilsvarende grad. I 10 favnes dybde 
var vandets saltholdighed 2,5 % eller noget mere. 
Denne sammenhæng mellem temperatur og saltgehalt forklares bedst 
derved, at begge forhold er afhængige af strømmen, som i Drøbaksund 
kan være meget strid. Naar strømmen gaar indover, stuves det varmere, 
ferskere overfladevand fra elvene og fra Østersøen sammen i det snevre 
løb, saa at det kan danne et lag af 4—6 favnes mægtigbed. I de aabnere 
