6 H. H. GRAN. M.-N. KI! 
dele af fjorden, hvor strømmen er mindre strid, fordeler det sig paa en 
større flade og faar derved en mindre mægtighed. Ved udgaaende strøm 
trænger det koldere, saltere vand fra dybet op og erstatter det udstrøm- 
mende overfladevand. 
Denne af hængighed af strømmen kunde ogsaa direkte iagttages; ved 
udgaaende strøm aftog temperaturen meget raskere med dybden end ved 
indgaaende. Dette sees ogsaa ved sammenligning af de to meddelte ob- 
servationsrækker; 18de juli var strømmen udgaaende, 22de gik den ind. 
Det indsees ogsaa, at de raskeste variationer i temperatur og salt- 
gehalt vil foregaa ikke i overfladen, men i 3—5 favnes dybde, eftersom 
overfladevandet trænger mere eller mindre dybt ned. Efter Oltmanns! 
er det indenfor visse grænser ikke temperatur og saltgehalt i og for sig, 
men variationerne, som har den største betydning for algerne; heraf kan 
det maaske forklares, at floraen ved Drøbak netop i 3—5 favnes dybde 
er i paafaldende grad fattigere end i fjordens ydre dele, medens den 
dybere ned har omtrent det samme udseende som udenfor. 
Isen lægger sig i Kristianiafjorden om vinteren paa de roligere steder, 
i kolde vintre undertiden over hele fjorden lige til Færder. Drivis kan i 
enkelte vintre forekomme i større mængde og ved sin bevægelse skure 
klipperne rene for al vegetation i litoralregionen. 
Vandstandsforandringerne er afhængige af vind og strøm og derfor 
temmelig uregelmæssige; nogen regelmæssig ebbe og flod er neppe merk- 
bar ved siden af de uregelmæssige variationer. 
Vegetationens almindelige karakter. 
Vegetationens udseende paa de forskjellige steder maa staa i sammen- 
hæng med de ydre forholds indvirkninger. Alle de forskjellige faktorer, 
som har betydning for vegetationen, varierer baade i horisontal og i 
vertikal retning; men forskjellen er i det hele størst mellem deres virk- 
ning i de øvre lag og i dybet. 
Derfor varierer ogsaa vegationen mere i vertikal end i horisontal ret- 
ning, og allerede ældre forfattere har adskilt forskjellige dybdesoner i 
vegetationen, 
Lysets intensitet og bolgebevægelsens styrke aftager saaledes med 
dybden, temperatur og saltgehalt varierer mest i de ovre lag; alene disse 
faktorers indvirkning vil kunne betinge en forskjellig sammensætning af 
floraen i de forskjellige dybder. Men en skarp granse i vegetationen vil 
de efter sin natur ikke kunne danne. 
1 Oltmanns, Lebensbeding. 
