1896. No. 2. KRISTIANIAFJORDENS ALGEFLORA. 7 
En saadan skarp grænse findes imidlertid ved Norges nordlige og 
vestlige kyst ved laveste vandstandslinje; Kjellman! har kaldt vege- 
tationen over denne grænse for den /itorale region; resten af kystvege- 
tationen, saa langt ned, som den endnu er nogenlunde frodig (til ca. 20 
favnes dybde), danner den suöæitorale region. Disse betegnelser giver en 
naturlig inddeling af vegetationen og har vundet almindelig tilslutning. 
Det, som først og fremst betinger denne skarpe grænse, er netop 
vandstandsforandringerne, hvorved den litorale region i visse tider blot- 
lægges og udsættes for udterring. Ogsaa ved Kristianiafjorden findes der 
forandringer i vandstanden; men disse variationer er mindre regelmæssige 
og naar heller ikke den størrelse som f. eks. i det nordlige Norge. Der- 
ved bliver paa den ene side grænsen mindre skarp, og paa den anden 
side bliver den litorale vegetation udsat for ugunstigere livsvilkaar, 
da den vil kunne blotlægges i en forholdsvis længere tid. Som følge 
heraf er denne region relativt fattigere paa arter og individer end ved 
vest- og nordkysten, medens den sublitorale region er næsten ligesaa rig. 
I Bohuslän ligner vegetationen ifølge Kjellman? i denne henseende 
Kristianiafjordens flora. 
Derfor har det ogsaa her været vanskeligere at bestemme grænsen 
mellem regionerne; Kjellman har ved Bohuslån fundet det hensigts- 
mæssigt at sætte den ved ca. 2 favnes dybde?, medens jeg i et tidligere 
arbeide* har ment ogsaa ved vor sydøstkyst at burde sætte den ved 
laveste vandstandslinje (4/2 meters dybde). Denne mening maa jeg frem- 
deles fastholde af hensyn til sammenligningen med vestkysten, omend 
derved litoralregionen bliver indskrænket til et lidet omraade, et smalt 
bælte, hvis vertikale udstrækning er omkring 1/2 m. 
Den litorale region. 
1. Fucaceformationen. 
De for algerne ugunstige faktorer, som er karakteristiske for den 
litorale region, naar sit høidepunkt paa steder, som ved sin beliggenhed 
er beskyttede mod bølgeslag. Ved lav vandstand vil algerne her ikke 
kunne holdes fugtige ved at skylles eller oversprøites af bølgerne, tem- 
peraturen vil om sommeren kunne stige høiere end paa de aabnere steder, 
og om vinteren vil isen der lægge sig først. Her vil ogsaa det ferske 
1 Kjellm., Murm. Meer, p. 57. 
2 Kjellm., Algenreg., p. 32. 
8 Kjellm., 1. c., p. 5. 
4 Gran, Tonsbergfj., p. 15. 
