1896. No. 2. KRISTIANIAFJORDENS ALGEFLORA. 11 
uafhængige af disse. Saadanne er: Ralfsia verrucosa og clavata, Hild- 
brandtia prototypus, Sphacelaria olivacea, Rhodochorton Rothii og flere 
chlorophyceer og myxophyceer. 
4. De litorale bassiners formation. 
En formation for sig inden litoralregionen danner vegetationen i de 
litorale bassiner, hvor havvandet bliver staaende under ebbetiden. Hvis 
vandet sjelden fornyes, fordi bassinet ligger for høit eller stedet er be- 
skyttet mod bølgeslag under normale forhold, er vegetationen i regelen 
fattig og bestaar udelukkende af chlorophyceer, der er istand til at ud- 
holde store variationer i temperatur og saltgehalt. 
Men paa exponerede steder, hvor vandet regelmæssig fornyes, giver 
bassinerne et voksested for flere alger, der ellers i regelen ikke findes i 
litoralregionen, da de vanskelig taaler udtørring, men vel taaler og gjerne 
søger meget lys og sterkt bolgeslag. Regelmæssige beboere af saadanne 
bassiner er: 
Ahnfeltia plicata 
Chondrus crispus 
Cladophora rupestris 
og i fjordens ydre dele: 
Corallina officinalis 
Leathesia difformis, 
sjeldnere Laurencia pinnatifida. 
Leilighedsvis kan ogsaa andre sublitorale alger optræde, men ikke 
paa langt nær i den udstrækning som ved vest- og nordkysten. 
De litorale bassiner danner saaledes overgangen til den sublitorale 
region. 
Den sublitorale region. 
1. Overgangsformationer. 
Grænsen mellem den litorale og den sublitorale region er ingensteds 
skarp; den sublitorale regions overste del bestaar af endel formationer, 
som danner en overgang til litoralregionen, og i hvilke litorale alger fore- 
kommer som underordnede bestanddele. 
En saadan overgangsformation danner endel alger, som fortrinsvis 
søger fjeldbund og store stene paa steder, hvor de er udsatte for sterkt 
lys, tildels ogsaa for temperaturforandringer eller for sterkt bølgeslag. 
Den bestaar især af: 
