1896. No. 2. KRISTIANIAFJORDENS ALGEFLORA. 15 
I fjordens ydre del, f. eks. ved Bolærne og Sandøsund, har den sub- 
litorale vegetation i det store og hele omtrent det samme præg som ved 
Drøbak. Dog optræder især i 5—10 meters dybde endel arter, som 
savnes ved Drøbak, og vegetationen har ogsaa især i denne dybde et 
rigere udseende. En medvirkende aarsag hertil er sandsynligvis de eien- 
dommelige strømforhold, som bevirker, at om sommeren de varmere, salt- 
fattigere vandlag ved Drøbak gaar'ned til en meget større dybde end 
ved fjordens munding. 
Af saadanne arter, som mangler ved Drøbak, men findes længere 
ude, kan nævnes: 
Mesogloia vermiculata 
Chylocladia kalifor mis 
Ptilota plumosa 
Plumaria elegans 
Callithamnion Brodiei 
C. tetragonum 
Rhodymenia palmata 
Corällina officinalis 
C. rubens. 
Kjellman! har inddelt algerne ved Bohuslän i forskjellige grupper, 
eftersom deres vegetation og fruktifikation paa forskjellig maade afhanger 
af aarstiderne. Ogsaa i dette forhold viser der sig tilpasninger, der er 
noget forskjellige for litorale og for sublitorale alger. 
Efter livsvarigheden kan algerne inddeles i fleraarige, enaarige og 
efemere arter 9: arter, hos hvilke flere generationer kan efterfølge hver- 
andre i løbet af et aar. 
De efemere alger er omtrent udelukkende litorale (f. eks. Por- 
phyra umbilicalis, Enteromorpha-arter); i den mørkere sublitorale region 
vil ernæringen og væksten vanskelig kunne foregaa tilstrækkelig raskt, og 
paa den anden side er netop den raske vækst og udvikling en virksom 
beskyttelse under litoralregionens variable forhold. 
De enaarige alger har i almindelighed en kortere eller længere hvile- 
periode, som for de litorale arters vedkommende oftest ligger i den var- 
meste sommertid (juli—august, Pryllitis, Dumontia), sjeldnere om vinteren 
(Nemation). De enaarige sublitorale alger derimod har i almindelighed sin 
1 Kjellm., Vinteralg. 
