22 



i s druhe strany vrstvou b s pfevlädajicim väpnitym cementem, a tak vidime na prüfezech (ovsem 

 dosti tenkych) vybihati korovou vrstvu ve pficky delici komürky, ale rezaveho zbarveni znacne 

 ubyvä. Pficky a steny komürek maji prstovite z jich vnitfniho obvodu vycnivajici vybezky (viz 

 fig. 6.), jez jsou na svem konci ovälni neb take spicate a jsou velmi charakteristicke pro Litiiolu ; 



tyto jsou slozeny vyhradne z droboulinkych sem tarn roztrousenych zrnicek 

 kfemitych, jez se skoro zträceji v pfevlädajicim cementu väpnitem. Na prüfezu 

 pficnem (viz vyobrazeni v textii c. 5.) nachäzime podobne pomery; opetne 

 rezavou vrstvu korovou, skoro päskovite se na pokraji skofäpky tähnouci 

 a vrstvu drobne piscitou s cementem väpnitym. 



Nase ceske exempläfe Lituoly üplne se shoduji s popisy a vyobraze- 

 nimi Reusse a Carpentera ; avsak jsou znacne mensi nez francouzske, jez jsem 

 obdrzel od znameniteho badatele v tomto oboru Schlumbergera z Le Mans, 

 jez take zbarvenim a povrchem i tvarem se dosti uchyluji od typickych vy- 

 kresu tehoz druhu u anglickych badatelü. Ovsem co se tyce rüznych forem a jich sprävneho 

 urceni, panuje dosud, a to u velmi mnoha rodü piscitych foraminifer, velky zmatek, zavineny 

 nejen malou znalosti struktury ale i velikou promenlivosti, jez u foraminifer jest tak znacnä, ze 

 zkuseni anglicti badatele v tomto oboru druhy u nekterych vubec neuznävaji, aneb novych ne- 

 pfipousteji. 



Velikost: 0'4 — 11 min. — Naleziste: V^elmi hojne na Kamajku; zfidka v Koline, Kory- 

 canech a Kaiiku. 



Fi.s;. C. ''. Lituola eetumiaua 



d'Orb. Pfiöny fez skofäp- 



kou pfirostlou na üstfici. 



Zvfetä. 50/1. 



Lituola cylindrica n. sp. 



Tab. II. fig. 7. — 12. Vyobrazeni v textu c. 6. 



Skofäpka volnä, valcovitä, rovnä neb slabe zahnutä, slozenä z vetsiho poctu komürek 

 (nejvetsi pozorovany pocet jest 15), jez jsou od sebe oddeleny hlubokymi, zfetelnymi svy, ktere maji 

 nekdy nepravidelny prübeh, celkem ale rovnobezne mezi sebou probihaji. Komürky 

 stäfim Jen velmi pozvolna se zvetsiiji a jsou silne klenute. Üsti na ulomenych 

 exempläfich se jevi jako nepravidelne, sem tam na pfedni stene roztrousene 

 otvory. Povrch jest velice vyznacny. Sklädä se z hrubych piseckü, siepenych inten- 

 sivne hnedozlutym cementem, cimz se ve spornych pfipadech, kde mäme jen maly 

 fragment, jejz nechceme brousenim porusiti , lehce od podobnych forem jinych 

 rozeznä. Mimo to zajimave rozdily jsou ve vnitfni strukture skofäpky. Na prü- 

 fezech podelnjch (Tab. II. fig. 9., 10., 11.) vidime velmi pfesne ohranicenou zevni 

 vrstvu korovou. s niz jdou vybezky i do jednotlivych pficek komürkovych,') a na 

 ni näsleduje vrstva temef jen ze sameho sedeho, jen misty rezaveho a drobounky'mi 

 pisecnymi zrnky promiseneho cementu^ jenz u mladych individui pfevlädä. Prsto- 

 vitych vybezkü z vnitfni vrstvy jest mnohem mene a mimo to dobrym znakem 

 tohoto druhu jest, ze jsou vzdy pficky komürek konkavni smerem ku pfedu. Na 

 märk^''^v'ätä"'45/i P^üfezu pficnem, vertikälnim (fig. 12.), objevuji se pomery vrstev jednotlivych po- 

 dobne jako na podelnem. 

 Velikost: 1'5 — 8 mvi. — Naleziste: Kamajk, dosti hojne. 



Fig. C. 6. Lituola 

 cylindrica nov. sp 

 Prüfez podelni e. k 



\ Vyklad toho viz u pfedeälcho druhu Lituola cenomana d'Orb. 



