24 



bounkych zrnek, vloienych clo väpniteho cementii, neb zatmeleny v chitinovitou membranu. Zevni 

 skofäpka hladkä, casio lesklä ; vnitrek hladky, zfidka mfizovity, nikdy labyrlnticky." (Challenger 

 p. 336.) 



Tento rod obsahuje velke mnozstvi rüznych forem, jez se shoduji (pry) strukturou. Brady 

 rozdelil jej v podrody : Ammodiscus Reuss, Trochammina s. Str., Hormosina, Webbina d'Orb. 

 Subgenus Trochammina s. str., by pak obsahoval formy spirälne vinute, vice komürkate, ,,jez pry 

 by se," jak mini Bütschli, „mely staveti ke Globigerinidäm !" Tento Bütschliho nähled ovsem neni 

 strukturou onech forem nikterak jeste dokazän, a zajiste jako u vice podobnych rodu se stalo, 

 ukäze se, ze podobne na nepatrnych neb zadnych faktech se zaklädajici rozumoväni jest neoprävnene. 

 Kdyby se melo Jen ku tvaru skofäpky a slozeni jejimu pfihlizeti, tu bychom se mohli zase vrätiti 

 k casum d'Orbignyho. Zde musi rozhodovati struktura skofäpky a ta jest u velmi malo forem 

 znäma. Jest to skutecne velmi podivno, jak forma tak obecnä, jako v nasem pfipade Tr. irregularis, 

 dosud strukturou svou üplne neznäma byla a za imperforovanou se povazovati mohla, a pfece pfi 

 systematice casto se s ni setkäväme a na jejim dosud takfka neznämeni charakteru pfibuznost 

 generickä a resultäty pro descendencni theorii maji se zaklädati. 



Jest dosti pochybno, zdali vsechny formy rodu Trochammina s. str. maji tutez strukturu jako 

 Troch. irregularis P. J. ; procez strukturu skofäpky naseho druhu pfi popisu jejim vylicime. ') 



Geologicke rozsifeni: Rod tento zacinä v kamenouhelnem ütvaru a nejvetsiho rozsi- 

 feni dochäzi v nynejsich mofich. 



V ceskem kfidovem ütvaru jest rozsifen, ac ne vsude hojne, jediny druh: Tr. irregularis 

 (P. J.) Carp. p. p. 



Trochammina irregularis (P. J.) Carp. 

 Tab. IX. fig. 1.— (j. 



Synonyma a 1 i t e r a t u r a. 

 Carpenter. Trochammina irregularis. Introduction to the study of Foraminifera Plate X. fig. 6. — 10. 

 Webbina irrcgulm'is d'Orb. Prodrome de Palaeontologie 1850. Vol II. p. 111, Nr. 782, 783. 

 Nubecularia irregularis d'Orb. Reuss, Sitzungsber. d. W. Akad. d. Wiss. Bd. 46. 1863. p. 30. 



Skofäpka vzdy pfirostlä na cizich pfedmetech, nepravidelne ellipticnä, neb kruhovitä, vice 

 mene klenutä. Obycejne byvä vice (3 — 6) komürek pospolu fetezovite spojeno pomoci üzk)'ch, 

 hrdelkovitych vybezkü na obou koncich komürky. Na strane spodni, kterou jest pfirostlä, nema 

 skofäpka zädne steny. Povrch jest mastne leskly, malymi, nepravidelne roztrousenymi dolicky 

 posäzeny. 



Struktura. Na prufezu veriikälne vedenem (fig. 3., 5.) vidime, kterak se stena skofäpky 

 sklädä z pomerne tenke, obloukovite lamelly, na koncich, kde se blizi k podlozce okrouhle zakoncene ; 

 je-li prüfez nälezite tenky, vidime jiz za mirneho zvetseni pory, jez, jak se müzeme i horizontälne 

 neb jinak libovolne vedenym fezem pfesvedciti, smefuji vzdy kolmo k povrchu skofäpky. Prümer 

 jich obnäsi 0'006 — 0'003, tedy dosti hrube pory. 



Velikost jedne komürky 03 — 0'7 mm. — ■ Naleziste : Kamajk. Velmi hojne na stltcich 

 Pollicipodü, zfidka na mladych Ostreäch. Jest rozsifena v celem svrchnim ütvaru kfidovem. 



') Ponfvadz Cai^penter ve svem zdkladni'm dile ozna(^uje naäi formu pouze jako „Placopsiline form of Trochammina irregu- 

 laris", pfidrzel jsem se jeho nähledu; nebof o jemnfjäi struktufe rodu Placopsiliiia, jako vübec to dosud i u näkolika velmi obecnych 

 rodü foraminifer obyiejnym zjevem jest, skoro nie znämo neni a srovnavaci materiäl nebyl po ruce. A pfece die souhlasnych vyrokü 

 väech celnych badatelü Studium foraminifer bez jich prüfezü jest illusorni! 



