28 



Celed Lagenidae. 



Podceled Lagenina e, Brady. 

 Lagena \VaU<er et Jakobs 1784.*) 



Synonyma rodovä: Scrpida W. et J. ; Vc7-miaibiin Montagu ; Scrpula Maton et Rackett, 

 Pennaut, Turton ; Lagcimla Monfort, Flemming etc. ; Oolina d'Orb., Reuss etc. ; Miliola, Cenchri- 

 dmm Ehbg. ; Entosolcnia Ehbg , Will; Ovulina Ehbg. etc.; Apiopterina p. p. Zborz ; Fissiirina 

 Reuss etc. ; Antphorina d'Orb. etc. ; Amygdalina, Phialina, Costa Sequenza ; Tctragomdina, Tt'i- 

 gonulina Obliqiiiiia Sequenza. 



Charakteristika: Skofäpka volnä, jednokomurkatä, vejcitä, az vfetenkovitä, obj'cejne 

 Jen s 1 polärnim, kulatym üstim, ktere byvä nekdy v rourku do vnitf skofäpky vnikajici promeneno, 

 neb jest sterbinovite, je-li skofäpka silne zplostelä. 



Struktura velmi jednoduchä; celä skofäpka jest velice jemne porovitä (prümer poru 

 0"0006 — 0"001, nejmensi to vübec znäine pory). Na okraji skofäpky u nekterych drnhü, opatfenem 

 bezporovitym kylem, nalezaji se nekdy od cizopasnikü vyhloubene hruskovite dutinky. Povrch 

 byvä velmi rozmanite trny neb päskami ozdoben. 



Rod tento citä mnozstvi druhü ; asi 52 recentnich a asi 20 fossilnich (hlavne tertiernich), 

 z nichz V nasi kfide jsou 2 druhy zastoupeny. 



Lagena tuberculata n. sp. 

 Tab. V. fig. Y^a, h. Zvetseno 70/1; orig. c. 58. 



Skofäpka nepravidelne ellipticnä, mirne klenutä, v tählou rourku znenähla protazenä. Povrch 

 skofäpky jest pokryt hrubymi, tupe spicatymi hrbolky, jez se cästecne i na rource jevi. Usti jest 

 centrälni, kulate, na konci hrdelka rourky züzene zvlästnim, massivnim prstencem.'j 



Velikost: 0'6 ?«;;/. — Naleziste; Kamajk (jen 2 exempläfe dosud nalezeny). 



Podceled Nodosarinae, Brady. Chall. pag. 448. 

 Nodosaria Lamarck 18115. 



Synonyma rodovä: Naiitüus Linne etc. ; Orthoccras Gualtieri etc. ; Ortlioccra Lamarck etc. 



Charakteristika rodu: Skofäpka välcovitä, nebo (nejcasteji) slabe kuzelovitä, sklädajici 

 se z vice komürek za sebou sefadenych, jez se neobjimaji, a jsou krätkymi rourkami vespolek 

 spojeny. Usti centrälni. 



Co se jemne struktury tyce, jest tato zfejma z podelnych a pficnych prüfezü (Tab. VI. 

 fig. 8, 10 (^, 14 ö, b). Na podelnem fezu jiz pfi mirnem zvetseni vidime huste porovite steny 

 komurek, kterez se sklädaji z dvou vrstev (fig. 14^), a sice z vrstvy vnitfni a vrstvy obvodove, 

 kteräz pfi dalsim vzrüstu na zpüsob obalu komürky pokryvä a ozdoby na povrchu, jako : neporo- 

 vitä zebra, ryhy atd. tvofi (fig. 10(5). V teto obvodni vrstve (fig. 14^) casto nachäzime dutinky 

 po cizopasnicich, snad flagellatech, jfz jsou vyplneny rezavou neb tmave hnedou hmotou. Ze to 



') Nejdülezitfjsi monografie o Lagenach viz: Reuss, Monografie der Familie der Lageniden. Sitzungsber. d. k. .\kad. d. Wiss. 

 Wien. 1863.; Parker and Jones: A monograph of the Foraminifera of the crag. Part I. Palaeontogr. society. Vol. f. 18()5. 

 ■) Takoveto züzeni jest u La^en velmi obycejne; zhusta tu byvä i dlouhd, do vnitf sahajici ndlevka pfitomna. 



