29 



nejsou nejake nahodile pfimesky, jez by suad zvife pfi stavbe skofäpky sve tvofilo, nasvedcuje 

 ta okolnost, ze zachovävaji vidy tyz tvar, toiiz hruikovity, s krätkym vyvodem na venek, däle ze 

 nalezaji se jen ve vrstve povrchu nejblizsi, a to u individui dospelych, kdez obvodovä vrstva 

 ponekud zrusena jest. Tyto dutiny nevznikaji snad teprve po smrti zvifete, nebof nachäzeji se 

 u recentnich, zivoucich druhü, jako ku pf. u Lagen v postrannim kylu, u Globigerin s tlustou sko- 

 fäpkou. Ovsem zjev ten vysvetlen neni; Bütschli säm je zove „räthselhafte Aushöhlungen", aniz 

 by se nejak blize o tom vyslovoval. Ostatue tento zjev nasel jsem u nekolika rodü nasich fora- 

 minifer kfidovych, zejmena u Cristellarie a Flabelliny, o cemz na pfislusnych mistech jest podrobne 

 jednäno." 



Tento fossilnimi druhy velice bohaty rod mä nekolik subgener (jako Dentalina d'Orb., jejiz 

 komürky jsou v zahnute cäfe sefadeny a üsti excentricke), jez vsak pro velike mnozstvi pfechodü 

 nelze rozeznävati. 



Geologicky rozsifen jest tento rod od Dyasu (a snad jiz i kamenouhelneho ütvaru) 

 az po nase casy, citaje asi 14 recentnich a vice nez 40 fossilnich druhü, z nichz v ceskem kfidovem 

 ütvaru jest vice nez 20 druhy zastoupen. V korycanskych vrstväch jest mi posud 11 druhü znämo. 



Nodosaria obsolescens Reuss. 

 Tab VI. fig. 1., a, b. 



Geinitz, Elbthalgeb. II. pag. 83. Taf. II. 20. fig. 14. 



Skofäpka pomerne krätkä, slozenä ze sesti komürek välcovitych, z nichz starsi komürky od 

 sebe Jen nezfetelnymi zähyby oddeleny jsou ; mladsi vsak melkymi, tählymi svy. Pfes vsechny 

 komürky tähne se 4 — 6 zeber, silne vysedlych, jez vsak pfes jednotlive zähyby komürek nepo- 

 kracuji. Dolni komürka obycejne konci tupe; posledni komürka jest protazena ve 4lalocnou spicku, 

 jejiz kazdy lalok jeste 2 zähyby mä, 



Velikost: 1*5 ni7n. — Naleziste; Kamajk; zfidka. 



Nodosaria cryptostegia n. sp. 



Tab. VI. fig. 2. Zvetseno 50/1 ; orig. c. 38. 



Skofäpka podlouhle kopinatä, rychle se rozsifujici, slozenä z peti komürek, jez jsou nepatr- 

 nymi, melkymi zah) by naznaceny, jez sikmo ku ose skofäpky probihaji. Spodni komürka konci 

 ostrou, krätkou spickou; posledni komürka jest velmi protazena a konci tupe. 



Velikost: 1'2 mm. — Naleziste: Kamajk; unicum. 



Nodosaria siliqua Reuss {Dentalma siliqua Reuss). 

 Tab. VI. fig. 2. Zvetseno 60/1 : orig. c. 55. Kank. 



Reuss, Die Foraminiferen der norddeutschen Hils u. Gault. Sitzungsb. d. k. Akad. d. Wissensch. 



Bd. 46. Jahrg. 1862, pag. 40. Taf. II. fig. 11. 

 Skofäpka mirne zahnutä na obou koncich spicatä, dolü se jen ponenählu züzujici, v krätkou, 

 zahnutou ku pfedu spicku, sestävä z 5 — 6 komürek, skoro stejne vysokych jako sirokych, se svy 

 sikmo probihajicimi, mälo jen vyhloubenymi. Posledni komürka konci v krätkou spicku. 



Velikost: 0-60 mvi. — Naleziste: Kahk (unicum), mimo to je tez znäma z Hilsu a Gaullu. 



