32 

 Frondicularia Defr. 



Charakteristika rodu. Skoräpka rovnä, listovitä, silne smäcklä. Komürky stoji v pfimce 

 nad sebou, stfechovite ohnuty, neb v ostrem ühlu lomeny, vice mene se z jedne strany objimajici. 

 Üsti vzdy kulate, umi'stene na centrälni spicce posledni komurky. (Reuss.) 



Struktura skofäpky. Na prufezu podelnem, horizontälnem, vedenem präve stfedem 

 skofäpky (Tab. VII. fig. 12.), vidime pi'icky, jez na povrchu jako sikmo probihajici listny vystupuji: 

 tyto pficky die rüznych druhü byvaji rüzne delky a tvaru, vzdy ale u vsech driihü objevuji se jich 

 konce na prufezu ponekud ztlusde u üsti, vespolek se zevne sice nedotykaji, ale na prufezu ponekud 

 sikmo vedenem (fig. 11.) se pfesvedcime o opaku toho, nebof se na povrchu, kdyz se maji setkati, 

 do sten komürek zträceji, a tarn se stykajice, tvofi üsti s kulatym otvorem. Pficky ty jsou 

 porovitc, nikoliv jako u Flabelliny z ph'davne, neporovite hmoty tvofene, a probihaji kolmo na 

 prübeh porü. Na prufezu pficnem, vertikälnim (fig. 14.), objevuji se näm pory pficek jako body 

 (^), a stena komürek prostoupena taktez pory, jez probihaji kolmo ku povrchu skofäpky; jeste 

 lepe ty pomery vynikaji na fezu vertikälnim, podelnem (fig. 13.), kdez jest videti, jak smer porü 

 pficek jest kolmy na smer poru sten skofäpky, ci'mz se velice tento rod lisi od üzce pfibuzneho 

 pry rodu Flabellina. 



Co se tyce geologickeho rozsifeni tohoto rodu, toz jest znäm ze spodni kfidy a jde 



az do tertieru. 



Z rodu tohoto znäme z korycanskych vrstev 10 druhü, z nichz jeden druh se objevuje tez 

 ve vyssich vrstväch kfidovych ; ostatni druhy, vesmes nove, se omezuji jen na korycanske vrstvy. 



Frondicularia Fritschi n. sp. 

 Tab. VII. fig. 1., a, l>, c. Orig. c. 21, c. DB. 



Skofäpka silne protählä, dlouze kopinatä, do pfedu ponenählu se rozsifujici, ostrym hrotem 

 zakoncenä; nejvetsi si'fe nabyvä na basi posledni komürky. Na pokrajich tvofi cetne (poctem az 17) 

 komürky nepatrne zähyby na postrannim kylu neb lemu skofäpky. 



Jednotlive komurky jsou zevne oddeleny oblymi listnami, jez mezi sebou tvofi mirne ostry 

 ühel a jsou pferuseny v prübehu svem dvema velmi vysokymi listnami, jez se nepfetrzite stfedem 

 skofäpky tähnou. Mohutnosti techto dvou stfednich listen znacne pfibyvä stäfi'm, tak ze u dospelych 

 individui vyska jich dosahuje temef tfetiny si'fe skofäpky, tak ze v toin pfipade velmi hlubokä 

 ryha mezi nimi se tähne. Na pocätecnich komürkäch i u dospelych exempläfü jest vsak vyska 

 tech listen nepatrnä, jak vidno z pficneho (vertikälniho) prufezu (Tab. VII. fig. 14.). Listny, jez 

 oddeluji zevne jednotlive komürky, jsou od sebe znacne vzdäleny a v prostoräch mezi nimi, tedy po 

 povrchu sten komürek tähne se z kazde strany 3 — 6 drobnxch, nepatrne z povrchu vynikajicich listen. 



Embryonälni komürka u tohoto druhu neznäma. 



Velikost: 2 — 3 mfn. — Naleziste: Kamajk u Cäslavi. Mezi ostatnimi dosti spofe se vysky- 

 tujicimi Frondiculariemi jest tento druh pomerne nejhojnejsi a pro korycanske vrstvy charakteristicky. 



Poprve jsem byl na jeji ode vsech druhü toho rodu rozdilny Charakter upozornen svym 

 ucitelem prof. Drem. Ant. Fricem, k jehoz cti tento druh jsem nazval. 



Frondicularia coronata n. sp. 

 Tab VII. fig. 2., (/, b. Zvetseno 40/1 ; orig. c. 53. 



Skofäpka od spodu velmi zvolna se rozsifujici, po stranäch se znacnymi zähyby komürek, 

 nejvetsi sifky na zacätku posledni tfetiny nabyvajici. Komürky necetne (7 — 9), naznacene svy 



