34 



ryhami, jez se vsak jen na vysedle svy omezuji. Svy jsou velmi tluste, ku konci nadufele, nesty- 

 kajici se na povrchu, u prvnich komürek konvexne, u starsich konkävne probihajici, na konci 

 ponekud soubezne mezi sebou protähle. 



Velikost 1'5 — 3 jnni. — Naleziste Kamajk; velmi zfidka. 



Frondicularia conica nov. sp. 

 Tab. VII. fig. 7^?, /'. Zvets. 30/1; orig. c. 36. 



Skofäpka krätce kopinatä, nejvetsi sifky ku konci prve tfetiny dosahujici, odkudz se rychle 

 V ostrou spicku zuzuje, na pokraji s nepatrne naznacenymi zähyby komürek. Necetne (3 — 5) 

 komürky, z nichz embryonälni komurka, dole v tupou spicku prodlouzenä, nese 3 silne vyznacene 

 listny, jsou oddeleny od sebe jemnymi svy, jez jsou k sobe v ostrem ühlu ukloneny, na prubehu 

 svem ponekud prohnute a vespolek se nestykaji, nechävajice ve stfedu znacny prostor mezi obema 

 konci. Kraj posledni komürky v üsti ztkistly. 



Velikost: 1"2 imn. — Naleziste: Kamajk; velice zfidka. 



Frondicularia quadrigona nov. sp. 

 Tab. VII. fig. 8. o, b. Zvets. 55/1 ; orig. c. 97. 



Skofäpka mirne rychle se rozsifujici, nejvetsi sife na basi posledni komürky dosahujici, 

 temef ctyrhrannä, nahof e v tupou tählou spicku vybi'hajici, dole krätce a ostfe zakoncenä. Komürky 

 (poctem 5) v nestejnych intervalech od sebe vzdälene z pokraje skofäpky nepatrne vybocujici, od 

 sebe oddelene listnami nepatrne prohnutymi, v mirne osirem ühlu k sobe uklonenymi, ve stfedu 

 nestykavymi. Embryonälni komürka kulovitä. 



Velikost: 0'8 mm. — Naleziste: Kamajk; zfidka. 



Frondicularia incerta nov. sp.?') 

 Tab. VII. fig. 10. a, h. Zvets. 30/1 ; orig. c. 104. 



Skofäpka cärkovitä, velmi mälo se rozsifujici, slozenä z komürek, na pokraji vydutych, 

 nizkymi (svy) listami od sebe oddelenych, jez se uprostfed nestykaji a z male cästi rovnobezne 

 mezi sebou pokracuji. Embryonälni komürka podlouhle cockovitä, mirne nadmutä. 



Velikost: 1 mui. — Naleziste: Kamajk, pouze 2 exempläfe. 



Frondicularia inversa Reuss. 



Tab. VII. fig. 9. Zvets. 40/1 ; orig. c. 35. Kamajk. 

 Literat ura: 



1845. Reuss: Verstein. d. böhm. Kreideform. I. pag. 31. Taf. VIII. fig. 15.— 19. Taf. XIII. fig. 42. 



1860. Reuss: Die Foram. d. Westfälischer Kreideform. Sitzungsb. d. kais. Akad. d. Wissensch. 

 Wien. Vol. XI. Bd. 40. pag. 194. 



1861. Reuss: Foram. d. Schreibkreide von Rügen. Sitzungsbericht d. kais. Akad. Wien. Bd. 44. 

 pag. 307. 



1870. Gümbei; Sitzungsber. d. k. baierischen Akad. d. Wissensch. pag. 283. 



1874. Geinitz: Das Eibthalgebirge in Sachsen. I. 4. p. 136; IL 4. p. 94. Taf IL 21. fig. 5. — 7. 



') Nemaje po ruce dobfe zachovaleho materiälu srovnävaciho, nemohl jsem uriiti s jistotou prozatim, ku kteremu druhu tato 

 nedospälä forma nälezi. 



