39 



Ostatni literatiiru, sem spadajici, kde se vsak jen pouhä zminka deje o vyskytoväni se tohoto 

 druhu V nekterych vrstväch, aniz by vyobrazeni bylo podäno, viz Geinitz : Eibthalgebirge. II. Theil, 

 korycanske pag. 104. 



K tomuto druhu citäm krome typicke formy jeste 3 formy nove, jez klada v fadu Cristell. 

 rotulata nikterak nechci za nove druhy povazovati, ale ponevadz se nezdä, ze by se v jinych 

 vrstväch vyskytovaly, poklädal jsem za nutno jim jmeno däti, pro pfipad staly-li by se pozdeji pro 

 vrstvy vyznacnymi. 



A. Forma typica. 



Skofäpka spirälne vinutä, üplne involutni, tak ze zevne jen 10 — 12 komürek posledniho 

 zävitku jest videti, na obvodu kruhovitä, vice mene vypuklä, nejcasteji cockovitä, uprostfed opatfenä 

 bud plochym neb znacne z povrchu vystupujicim pupkem. Velikost pupku jakoz i vydutost sko- 

 fäpky velice se meni jak stäfim, tak i nalezistem, Na obvodu byvä skofäpka bud proste ostrou 

 hranou omezena, neb vybihä tato hrana ve vice mene vyvinuty tenky kyl, jenz byvä nekdy i kfidlo- 

 vity. Celä skofäpka sklädä se ze 2 — 3 zävitku, jez jsou omezeny cetnymi (az 24) tenkymi, na zad 

 poloobloukovite zahnutymi pfickami, jichz hmota na povrchu skofäpky jako temnejsi, sede modry 

 pruh vystupuje, neb vynikaji jako pficky z povrchu jako slabe vyvysenä zebra. U exempläfü, jez 

 lezely asi dlouho na pobfezi mofskem, jevi celä skofäpka silne korrose, tak ze zebra mnohdy 

 velice silne z povrchu a obvodu vynikaji (viz Tab. IV. fig. 2). Zebra se smerem k pupku mirne 

 rozsifuji a ponenählu v nej pfechäzeji. Usti (viz fig. 3.) nachäzi se na vrchole posledni trojhranne, 

 kfidlovite sikmo dolu rozsifene komürky. Tvar jeho se velice meni die stäfi individua. V mlädi 

 jest zcela okrouhle, jednoduche; u starsich podlouhle ano i cärkovite; v techto pfipadech sedi na 

 malem tfibokem vystupku a jest obklopeno velmi jemnymi, paprskovitymi, hvezdovite sefadenymi 

 Üstnami. 



B. Formy vedlejsi. 

 1. Cristellaria erecta mihi. Tab. IV. fig. 12., 13. Zvets. 25/1 ; orig. c. 29. 



Skofäpka üplne involutni, po stranäch silne smacklä, slabe kylnatä, uprostfed velkym, z po- 

 vrchu vystupujicim pupkem opatfenä. Na poslednim zävitku se ücastni 12 tlustych, silne zahnutych 

 z povrchu vycnivajicich zeber. Usti nezachovale. 



Velikost 19 mm. — Naleziste: Kamajk; velmi zfidka. 



2. Cristellaria glabra mihi. Tab. V. fig. 1., 2. 



Obrysem se nelisi pfilis od typicke formy, ale neobycejnä klenutost skofäpky a pupku 

 a hlavne mala kfidlovite hluboko vykrojenä pfedni (üstni) plocha cini tuto formu velmi näpadnou. 

 Usti jest kruhovite, zcela jemnymi bräzdami obklopene. 



Velikost: 1'6 mm. — Naleziste: Kamajk; zfidka. 



3. Cristellaria polygona mihi. Tab. V. fig. 3., 4. 



Skofäpka na obvodu oble kylnatä, tupe 7 — 9hrannä, s rozsählym pupkem (zaujimajicim asi 

 jednu tfetinu prümeru skofäpky), Zebra jsou slabe zahnutä, vsude stejne tlustä. Ustni plocha 

 posledni komürky slabe vydutä a oble pfedchäzejicim zävitkem vykrojenä. Usti ovälni na nepatrnem 

 hrbolku, velmi jemnymi cärkami ozdobene. 



Velikost: 1 tntit. — Naleziste: Kamajk; zfidka. 



