41 



Cristellaria umbilicata n. sp. 

 Tab. V. fig. 5., 6. Zvets. 65/1; orig. c. 64. 



Skofäpka spirälni, cockovitä, na hfbete oblä. Zebra (5 — -6) slabe zahnutä, rozsifuji se nähle 

 V rozsähly pupek, zaujimajici vice nez 1 tfetlnu prümeru skofäpky, jenz jest az k samemu kraji 

 posunut. Plocha posledni komürky vypuklä, podlouhle trojhrannä. Usti v samem rohu üstni plochy, 

 obklopene jemnymi, cärkovitymi bräzdami. 



Velikost 0'4 m^n. — Naleziste : Kamajk ; velmi zfidka. 



Cristellaria obsoleta n. sp. 



Tab. V. fig. 7., 8. Zvets. 25/1; orig. c. 31. 



Skofäpka üplne involutni o 1 — 1 '/^ zävitku, silne vypuklä, blize kraje vycnivajicim pupkem 

 opatfenä. Üstni plocha posledni komürky vypuklä, tupym kylem vykrojenä, po stranäch silnymi 

 listnami opatfenä. Zebra velmi mirne zahnutä, jen slabymi carami naznacenä. Usti ctyfhranne, nad 

 üstni plochu ku hfbetu posunute. Povrch skofäpky vzdy rudohnedy. 



Velikost: 0'6 — 1'5 mm. — Naleziste: Kamajk; dosti hojne. 



Cristellaria similis n. sp. 

 Tab. V. fig. 9., 10. Zvets. 15/1; orig. c. 107. 



Skofäpka habitem upominä velice na podobny druh Crist. lepida Reuss, ale mene zahnute 

 svy komürkove, maly, do stfedu posunuty pupek a hlavne üzkä, vejcitä üstni plocha posledni 

 komürky, jez neni pfedeslym zävitkem vykrojenä, cini ji rozdilnou. Usti jest kulate, na prodlou- 

 zenem konci üstni plosky temef na samem hfbete skofäpky. 



Velikost: 2 mm. — Naleziste: Kamajk; zfidka. 



Flabellina d'Orb. 1839. 



Synonyma: Planularia Defr., Frondicularia Detr. atd. 



Charakteristika rodu: Skofäpka silne stlacenä, listovitä, z pocätku spirälne vinutä, 

 pozdeji v pfimce rostouci, slozenä z vice nizkych komürek, jez stfechovite nad sebou sestaveny 

 skoro üplne se z pfedu a po stranäch objimaji. Usti jednoduche, terminälni. 



Struktura skofäpky: (viz Tab. VIII., fig. 2. — 8.). Ucinime-li si prüf ez horizontälni (fig. 2, 3.), 

 pozorujeme embryonälni komürku, jez se jevi co kulovitä bublina tenkostennä, vsude pory dosti 

 hrubymi a kolmo ku stfedu smefujicimi prostoupenä. K ni se pfiklädä druhä komürka podoby 

 sferick6ho trojühelnika, jejiz steny jsou o mnoho tlustsi. K teto se fadi ve spiräle ostatni (3 — 5) 

 komürky podoby nepravidelnych lichobeznikü, ktere se jednou stranou dotykaji embryonälni ko- 

 mürky. Vsechny ostatni komürky v pfimce za sebou näsleduji, stfechovite jsouce uspofädäny. Kraj 

 skofäpky jest stlustly. Pouzijeme-li silnejsüio zvetseni, pozorujeme na takovem prüfezu, jak pficky 

 komürek na vrchole oblouku sveho se ukoncuji, kyjovite nadufujice, a nechävaji mezi sebou okrouhly 

 otvor (fig. 4.), jenz jest tfemi lalocnatymi vyrüstky sten komürek obklopen. Vedeme-li takovy hori- 

 zontälni fez blize povrchu, tu uvidime pory na pficnem fezu mezi zebrami, kteräz jsou sama 

 neporovitä.*) Pfi silnem zvetseni, byl-li fez dosti jemny (fig 5.), ukazuji, ze jest vlastne stena 

 komürky slozena ze samych sloupeckü öhrannych, v nichz se kulate otvory (pory) nachäzeji. Tento 

 zajimavy zjev jest ostatne znäm jiz u mnoha rodü Nummulitidü (Operculina), Globigerin (Globige- 



') Tim jest dokdzäna pfibuznost tohoto rodu ku Cristellarii, jejiz pfiiiky komürek rovnöz neporovite jsou. 



Jar. Ferner: Foraminifery £esk6ho cenomanu. 



