44 



neznäma a skutecne pry rozdilnä, ano nektere formy väpnite nejsou pry tez perforoväny. Pro 

 nedostatek materialu nemohl jsem se pfesvedciti, pokud to vse u nasich druhü plati. 



Rod tento velice rozsifen jest jiz od Triasu spodniho az na nase casy; die nezarucenych 

 udäni tez i v siluru. Citä asi 25 recentnich a pfes 50 fossilnich druhü, z nichz 6 druhü jest za- 

 stoupeno v ceskem kfidovem ütvaru. 



Polymorphina compressa n. sp. 

 Tab. IIL fig. 8. a. Zvets. 90/1 ; orig. c. 59. Kank. 



Skofäpka nepravidelne vejcitä, po stranäch silne smacklä, na pficnem prüfezu skoro ctyf- 

 hrannä, dole prispicatelä. Zevne jsou viditelny a Jen nepatrne naznaceny 4 komürky sotva znatel- 

 nymi carami. Komürky ploche, rychle na veUkosti pfibyvajici. Povrch matne leskly. 



Veiikost: 0-65 mm. — Naleziste: Kank; velmi zfidka. 



Polymorphina ovata n. sp. 

 Tab. VIII. fig. 14.— 16. Zvets. 45/1 ; orig. c. 66. 



Skofäpka pravidelne vejcitä, na prüfezu ellipticnä, k üsti jen ponenählu se ziizujici v tupou 

 spicku, dole üplne kulatä. Zevne videti jsou jen 3 komürky, naznacene velmi jemnymi svy. Üsti 

 ellipticne, obklopene paprskovite sefadenymi listnami. 



Druh tento stoji uprostfed mezi F. lacrima v. M. a F. globosa Rss., od nichz se nejen 

 velikosti, ale i formou üsti a oblejsim tvarem lisi. 



Veiikost: 0"6 mm. — Naleziste: Kank; velmi zfidka. 



Celed Globigerinidae Brady, 



Globigerina d'Orb. 1826. (Challenger pag. 589.) 



Synonyma: Polydexia Ehbg., Rhynchospira Ehbg., Coscinospira Stuart. 



Charakteristika rodu: Skofäpka volnä, väpnitä, z vice kulovitych komürek slozenä, 

 jez V conchospiräle jsou vinuty. Usti jest polomesicite, na vnitfni strane dutiny pupecni; zfidka 

 byvaji vedlejsi üsti na povrchu. 



Struktura: Skofäpka jest vsude prostoupena hrubymi (0'0127 — 0'Ü025 mm) pory (jen 

 nekdy byvaji tez jemne pory pfitomny) a sklädä se (aspon u nekterych recentnich) vlastne z mnozstvi 

 4bokych hranolü neb jehlanü ; hlavne jsou tyto vyvinuty na zevni vrstve exogenni/) kterä pokryvä 

 püvodni, hrube dirkovanou, jednoduchou skofäpku (proper wall). Povrch byvä nejcasteji pokryt 

 ostny, jez se pfi velkem zvetseni jako velmi ozdobne trny jevi a jsou massivni, bez porü. 



Rod tento nejvice jest v nynejsich mofich rozsifen, citaje asi 15 druhü; fossilni druhy jsou 

 znämy jiz z Triasu. Z ceskeho kfidoveho ütvaru jsou jen 3 druhy znämy, z nichz nejobycejnejsi 

 druh (dosud zijici) Globigerina cretacea d'Orb. tez v korycanskych vrstväch pfichäzi. 



') V teto vrstvä prävf se nasly u recentnich Globigerin ony zähadne dutiny, jake jsem vyliiil pfi jini^xh popsanych rodech 

 z .£eledi Lagenidae. Viz: Wallich, Deep sea researches. London 1876. 



