45 



Globigerina cretacea d'Orb. 



Tab. IX. flg. 7.— 10. a, b. Zvets. 160/1 ; orig. c. 73. 

 Literatura: 



1839. d'Orbigny, 1. c. pag. 34. Taf. 3. fig. 12.— 14. 



1845. Reuss, Verstein. d. böhm. Kreideform., pag. 36. Taf. 8. fig. 55. 



1860. Reuss, Sitzungsberichte der kaiserlichen Akademie der Wissenschaften. Bd. 40. p. 225. 



1862. Reuss, tamtez. Bd. 62. pag. 88. 



1870. Gümbel, Sitzungsber. d. k. baier. Akad. d. Wiss. p. 283, 287. 



1874. Geinitz, Elbthalgeb. II. pag. 112. 



1886. Brady, Challenger, pag. 589. 



Skofäpka skoro kruhovitä, silne stlacenä, se tfemi spirälne, slabe do vyse vinutymi zävitky, 

 jez rychle na velikosti pfibyvaji a dole hkiboky pupek tvofi. Pocet komürek vsech byvä u do- 

 spelych exemplafü (se 3 zävitky) 13 — 16, z nichz obycejne jen 5 na posledni zävitek pfipadä; avsak 

 mnohdy pfipadaji jen 4, a tu byvaji komürky skoro pravidelne kulate (majice vzhled jako recentni 

 skofäpky tehoz druhu), nebo tez, ac fidceji, 6 komürek pfipadä na posledni zävitek; tim se vsak 

 komürky stävaji stlacenejsi (viz Tab. IX., fig. 10, a, b). Posledni komürka nese podlouhle üsti v du- 

 tine pupecni. 



Velikost: 0'2 — 0'6 min. — Naleziste: Kamajk, Kafik; hojne. 



Tento druh jest velmi obecny jiz ve spodnim kfidovem ütvaru a zachoval se az do nasi 

 doby. Nektefi jej vydävaji za totozny s tertiernim a recentnim druhem Glob. buUoides d'Orbigny, 

 ktery by se nelisil lec vetsi vydutosti komürek, kterez jen zcela mälo s sebou souvisi. 



Celed Rotalidae. 



Podceled Rotalinae Brady. (Challenger p. 72, 640.) 



Discorbina Lamarck. 1804. (emend. Park, and Jon.) 



Synonyma: Discorbitcs, Rotalia, Rosalina, Rotalina, Valvulina, Asterigerina, Anomalina, 

 Globigerina d'Orb. p. p.. Rotalia Will. p. p. 



Charakteristika: Skofäpka volnä, vapnitä, dosti hrube porovitä, se stranou vrcholovou 

 (svrchni, apikähii), vice vyklenutou nez spodni, basälni. Komürky kulovite. Üsti excentricke, oby- 

 cejne na basälni strane sterbinovite. Basälni strana nekdy byvä vyplnena nedirkovanou, pfidavnou 

 hmotou, kterä nekdy i pupek tvofi. 



Struktura mnohych forem do tohoto rodu sefadenych jest neüplne znäma, zvläste 

 Studium fossilnich drobnych forem jest veleobtizne. Jich pfibuznost s Rotalii dokazuje okolnost, ze 

 mä kazdä komürka sve vlastni steny (Tab. X. fig. 7 b, c), schäzi vsak jim soustava chodeb. Prümer 

 porü 0"004 — 0'007. Pficky i steny jsou perforoväny. Jinak se prüfez tohoto rodu nelisi nicim od 

 prüfezu rodu Cristellaria. 



Rod tento slozeny z mnoha podrodü, jez se dfive hledely pfesne rozeznävati, ac nadarmo, 

 pocinä kfidovym ütvarem ; nejvetsiho rozsifeni dochäzi v tertieru. Recentnich druhü citä se nyni 

 kol 22; V ceskem kfidovem ütvaru jest asi devet druhü, z nichz v korycanskych vrstväch sest 

 druhü pfichäzi. 



