46 



Discorbina ammonoides Reuss. 

 Tab. X. fig. 1., a, b, c. Zvets. 90/1; orig. c. 52. 



Synonj'ma a literatura: 

 1845. Rosalina ammonoides Reuss. Verstein. d. böhm. Kreideform. I. pag. 36. Taf. 13. fig. 66. 

 1851. Rosalina ammonoides Reuss. Foram. und Entomostr. d, Kreidemergel von Lemberg, p. 36. 



Taf. 3. fig. 2. 



1860. Rosalina ammonoides Reuss. Sitzungsber. d. k. Akad. d. Wiss. Bd. 40. p. 223. 



1861. Rosalina afnmonoides Reuss. Tamtez. Bd. 44. pag. 316, 330, 337. 

 1865. Discorbina ammonoides Reuss. Tamtez. Bd. 52. pag. 12. 



1870. Rotalia ammonoides Gümbel. Sitzungsb. d. k. baier. Akad. d. Wissensch. p. 283. 



1872. Trimcatulina ammonoides J. Parker and R. Jones. Quaterly Journal of the Geolog. Soc. 



28. May. Nro. 110. . 

 1874. Planorbulina ammonoides Reuss. Geinitz, Elbthalgeb. II/II. pag. 114. Taf II. 23. fig. 9. 



Skofäpka kruhovitä, z obou stran smacklä, deskovitä, na okraji zakulacenä, sklädajici se 

 ze 3 spirälnich, rychle na sifce pfibyvajicich zävitkü ; posledni zävitek s 8 — 10 komürkami. Spi- 

 rälni strana mälo klenutä, v prostfed slabe vyhloubenä; komürky na teto strane jsou mene vypukle 

 nez na spodni, a svy jejich jsou zahnute ; na strane spodni jsou vypuklejsi, nechävaji jen posledni 

 zävitek, svy dosti hluboke probihaji rovne ku stiredu skofäpky. 



Velikost: 0'4 mni. — Naleziste: Kank, Kamajk ; zfidka. Mimo to je znäma z Gaultu, Tu- 

 ranu a Senonu. 



Discorbina crassisepta n. sp. 

 Tab. X. fig. I.a, b, c. Zvets. 110/1; orig. c. ."9. Kamajk. 



Skofäpka na obou stranäch ku stfedu skoro stejne silne vypuklä, k obvodu nepatrne 

 smacklä, na hfbete tupe zaokrouhlenä, na strane spirälni ve stfedu slabe vyhloubenä ; zevne 

 ze strany spirälni patrny jsou 3 zävitky (ze strany spodni jen posledni), rychle na sifce pfibyvajici, 

 z nichz na posledni 9 komürek pfipadä. Komürky oddeleny jsou melkymi, tlustymi svy, silne na 

 zad zahnutymi. Posledni komürka silne ku pfedu klenutä. 



Velikost: 0'27 nivi. — Naleziste: Kamajk; ne zfidka. 



Discorbina lenticula Reuss. 

 Tab. X. fig. 3. a, b. Zvets. 100/1 ; orig. c. 42. 



Synonyma a literatura: 

 1845. Rotalia lenticula Reuss. Verst. pag. 35. Taf XII. fig. 17. 



1860. Rotalia lenticula Reuss. Sitzungsber. d. kais. Akad. d. Wissensch. Wien. Bd. 40. p. 221. 



1861. Rotalia lenticula Reuss. Ibid. Bd. 46. p. 82. Taf 10. fig. 3. 



1874, Planorbjilina lenticula Reuss. Geinitz, Elbthalgeb. p. 115. Taf II. fig. 11. 



Skofäpka kruhovitä, na obvode tupe zaspicatelä, na obou stranäch, basälni i apikälni, skoro 

 stejne klenutä, uprostfed slabe prohloubenä. Zävitky nejcasteji (2 — 2'/o) skoro cele se objimajici; 

 na posledni zävitek pfipadä 6 komurek, jez na svrchni (spirälni) strane oble 4hranne, na spodni 

 (pupecni) oble Shranne jsou. Svy mezi komürkami velmi melke, mnohdy nezfetelne, slabe oblouko- 

 vite. Posledni komürka silneji pfedeslych nadmutä, objimajici cästecne pfedchozi zäxitek, jimz jest 

 jeji pfedni üstni plocha silne vykrojena. 



Velikost: 0'3 m-m. — Naleziste: Kamajk, Kank; zfidka. Mimo to jest znäma z Gaultu, 

 Turonu a Senonu. 



