10 



A. Podceled' : Litnolinae. (Challenger p. 65, 289.) 



Skofäpka slozenä z hrubych zrnelc pisku, na povrchu hrbolatä. 



1. Komürky bez labyrintickych zähybü. 

 Reophax, Montf. 

 Haplophragmium, Reuss. 

 Coscinolina, Stäche. 

 Placopsilina, ci'Orb. p. 315. 



2. Komürky 1 aby ri n t i cke. 

 Haplostische, Reuss. p. 317. 

 Lituola, Lamarck. p. 289. 

 Bdelloidina, Carpenter. 



B. Podceled': Trochaviininac. (Challenger p. 66, 321.) 



Skofäpka tenkostennä, slozenä z jemnych pisecnych zrnek, setmelenych vapnicym neb 

 jinym anorganickym cementem, neb vlozenych do chitinesni bläny, vne jemne a hladke, 

 uvnitf bud hladke neb zfidka sifovite. 



Thurammina, Brady 



(et subgenus Thuraminopsis Haeusler). 



Hippocrepina, Parker 



Hormosina, Brady. 



Ammodiscus, Reuss. 



Trochammina, Parker and Jones, p. 386. 



Carterina, Brady. 



Webbina, d'Orbigny. 



C. Podceled: Endothyrinae^) (Challenger p. 66, 550.) 



Skofäpka vetsinou väpnitä, z mensi cästi piscitä, nekdy pory opatfenä; se zfetel- 

 nymi pfickami. 

 Nodosinella, Brady. Endothyra, Phillips. 



Polyphragma, Reuss. p. 66. Bradyina, Möller. 



Involutina, Terquem. Stacheia, Brady. 



D. Podceled: Loftusinae. 



Skofäpka znacnych rozmerü, cockovite kulovitä neb vfetenovitä, v jedne rovine spi- 

 rälne neb v koncentrickych kruzich tocenä. Velika dutina uvnitf skofäpky, opatfenä 

 piscitymi mfizovite prolamovanymi stenami. 

 Cyclammina, Brady. 

 Loftusia. Brady. 

 Parkeria, Carpenter. 

 V. Celed: Textularidae. (Challenger p. 67, 354.) 



Skofäpka vetsich forem piscitä, bud se zäkladni hmotou porovitou nebo bez pörü, mensi 

 formy maji skofäpku hyalinni, hrube dirkovanou. Komürky sefadeny ve dvou neb vice fadäch 

 alternujicich, nekdy spirälnych nebo spletenych ; casto dirnorfni. 



') V teto podöeledi jsou zahrnuty rody, zajimave tim, ze nfiktere druhy jich v mlädi jsou porovite, vice väpnit6, v stäfi väak 

 Jen pis£it6, bez porü; ano u rodu Bradyina kazdä jednotlivä komürka svüj za£ätek ma porovity, ostatni Oäst ale bez porä. O tfchto 

 zvldätnich pomgrech byla vedena prudkä polemika mezi Schwagerem a Möllerem, z nichz jeden dokazoval piitomnost porü, druhy 

 väak ji upiral. 



