ktefi zase vice ku fossilnim formäm pfihlizeli, ale vetsinou se zaklädä jejich rozdeleni v hlavnich 

 rysech jen na jednom znaku, bud jen na chemickem slozeni skofäpky, neb jen na strukture; tim 

 leckdy byly pfirozene skupiny roztrhäväny a docela heterogenni typy byly slucoväny v jedno. 



Mimo to behem casu nove vyzkumy pfivädely systematiky do velikych rozpakü, pfinäsejice 

 formy, jez nebylo moznä s dobrym svedomim ve stävajicl, charakterisovane jiz skupiny vfaditi. 

 Tak na pf. nalezeny recentni formy se skofäpkou chitinesni, v niz byla zatmelena zrnka pisku 

 (Diaphoradon, Shepeardella), neb formy podivneho tvaru, jichz skofäpka jen z pi'sku slozena byla 

 (bez jakehokoliv cementu) velmi jemneho, neb zase velmi hrubeho (Botellina, Jacullela, Astrorhiza, 

 Pelosina, Marsipella, Aschemonella, Rliizammina, Sagenella, RJiabdamina), neb docela formy, jichz 

 skofäpka stavena z diatomacei neb jehlic hub (Pillulina, Bathysiphon), ano byly zcela urcite 

 nalezeny Milioly, Qtdnqueloculiny , jez dosud byly jako eiste väpenite znämy, neb nanejvyse 

 drobnym piskem pokryte, zijici ve velkych hloubkäch az pfes 6000 in. se skofäpkou eiste kfe- 

 mitou (Ophthalmidium) ; a tyz ükaz shledän u rodü väpnitych Nonionina, Diocorbina, Rotalina. 

 O techto faktech pravi Schlumberger '), ze maji ten velky vyznam, ze näm podävaji moznost 

 videti, „kterak tyz rod modifikuje vnitfni slozeni skofäpky ehemicky, die hloubky mofe a okolnosti 

 mist, kterä obyvä". 



Mimo to seznäny formy, ktere dfive staveny byly do tehoz rodu, z nichz nektere per- 

 foroväny, jine zase nikoliv, ano ze v mlädi komurky maji pory a v stäfi ze je zträeeji (Bradyina, 

 Endothyra). Vüci temto faktüm stävä se Carpentrovo oddeleni Lituolidae neudrzitelne, jezto v nem 

 jsou slouceny zcela rüzne typy, a jest zjevno nyni, ze se i ostatni jeho oddeleni museji jinak 

 uspofädati a jinak charakterisovati, by pfirozene skupiny byly sjednoceny. Tomuto pozadavku 

 z nejvetsi cästi vyhovuje system nedävno zvecneleho, slavneho badatele anglickeho, B. Bradyho, 

 jehoz System ze vsech dosud znämych systemu nejlepe dosud vyplnuje pozadavky vedecke a pfi 

 tom prakticky pouzitelne klassifikace. 



System Bradyho. 



Jak z pfedesleho vysvitä, pfihlizeli systematikove pfi foraminiferäch obycejne k jednomu 

 znaku, die nehoz delili tyto tak promenlive organismy, aneb vzali-li za zäklad nekolik kriterii, tu 

 pfece se pozdeji seznävalo, ze nove objevy cini dosavadni zpusob systematiky nemoznym; nektere 

 formy nebylo moznä dobfe vfaditi do zädneho oddeleni, ano nektere druhy tehoz rodu by, nälezely 

 die dfivejsich systemu do velice rüznych skupin. Takovemuto tfisteni pfirozenych skupin odpomohl 

 Brady rozdeliv vsechny foraminifery v 10 celedi, a to na zäklade vice znakü ; jak chemickeho 

 slozeni skofäpky tak i die jeji jemne struktury, tak ze pfirozene skupiny se tim nerusi, a zäroveä 

 toto rozdeleni i prakticky i u fossilnich druhü jest pouzitelne, coz vse o jinych systemech fici 

 se nedalo. 



V näsledujicich fädeich podäväm toto rozdeleni se strucnymi charakteristikami celedi a pod- 

 celedi, i tech, jez v nasem cenomanu nepfichäzeji, by tak rozdily tohoto systemu, jimiz se od 

 jinych lisi, tim, patrneji vynikly. Zvläste vyhodnym se toto rozdeleni stävä tim, ze Ize v ne dobfe 

 zafaditi ony rü^ne eiste piscite a cästecne porovite agglutinujiei formy fossilnich i recentnich 

 foraminifer, jez v posavadnich systemech v jedno oddeleni Lituolidae byly smesoväny, ac zjevy 

 poLikazovaly k naproste jich rozdilnosti. Vsechny rody uvedene pod jednotlivymi celedmi a pod- 



') Schlumberger, Les foraminiferes (Note extraite de la Feuille des jeunes Naturalistes l'2me ann6e.) p. 12. 



