PREDMLUVA. 



JTxsi pfed 3 roky byl mi svefen laskavosti meho ucitele prof. Dra. Ant. Frice vzäcny 

 material foraminifer z celeho ceskeho ütvaru kfidoveho ku vedeckemu zpracoväni, za tim ücelem, 

 by tim vyplnena byla citelnä mezera v palaeontologü Cech. Jiz skoro vsechny skupiny zkameneleho 

 tvorstva v ceskem ütvaru kfidovem se naskytujiciho byly nove bud' monograficky zpracoväny neb 

 existuji o nich pfedbezne Studie, ktere podävaji o nem jasny obraz; pouze foraminifery dosud 

 cinily vyjimku^ ac bylo mnoho duvodü, by se vzhledem ku velkolepym pokroküm, jez se staly v teto 

 skupine tvorstva behem poslednich dvou desitileti, veskerä neüplnä Reussova ') badäni o ceskych 

 foraminiferäch znovu provedla se zvlästnim zfetelem k nyni panujicim nähledüm. I podjal jsem se 

 te präce, a orientovav se povsechne a zvläste v kfidovych foraminiferäch, rozhodl jsem se, ze 

 pokusim se o jicti seznäni systematicky a sice die vrstev od zpoda vzhüru. Vedly mne k tomu 

 rüzne pficiny ; jednak ze dosud byly foraminifery z korycanskych vrstev skoro üplne neznämy 

 (Reuss uvädi z techto vrstev pouze vetsi 4 druhy: Cristellaria rotulata Lamck., Flabellina elliptica 

 Nils., Frondicularia angusta Nils, sp,, Globigerina cretacea d'Orb., kterez vsude v celem ütvaru se 

 vyskytuji), jednak ze pouze timto zpüsobem Ize rychle seznati geologicke rozsifeni jednotlivych 

 druhü a promeny, jakych nektery druh behem cele doby kfidove doznal. Dosud se mi podafilo 

 V korycanskych vrstväch zjistiti 50 druhü foraminifer, jez v celku souhlasi s foraminiferami ze Ceno- 

 manu jinych zemi; znacny jest pocet novych druhü, jez se podstatne lisi ode vsech jiz, znämych 

 foraminifer. 



Co se tyce nalezist, tu jsem se omezil pouze na dve: Kamajk u Cäslavi a Kank u Kutne 

 Hory, a sice z toho düvodu, ze na jinych mistech, kde korycanske vrstvy vyvinuty jsou^ jejich 

 rüznä mineralogickä povaha") nikterak nepfipousti, by se tam tak ütle skofäpky techto drobnych 

 prvokü zachovaly. 



Neminim tuto pousteti se do obsirnejsich vykladü, nybrz toliko chci o dülezitem nalezisti 

 Kamajku pfipomenouti^ ze jest to zätoka kfidoveho mofe, jez tam na rulovy bfeh vyvrhovalo 



') Reuss, Die Versteinerungen der böhmischen Kreideformation. Stuttgart, 1845. 



■^) Blizäi objasnfini tächto geologickych a palaeontologickych pomärü nachäzi se v dükladne monografii prof. Dra. Friäe o ceno- 

 manskych vrstväch kfidovych, uvefejnäne v Archivu pro vyzkum Öech. I. svazek. 



1* 



