ELSÖ IDÖSZAK. 
Leeuwenhoek es Müller Ottö Frigyes kora. 
«A term6szettudomänyok haladasät gätlö legna- 
syobb akadälyoknak egyike abban keresendö, hogy a 
regiek egeszen az ertelem fejlesztesevel leven elfog- 
lalva, az örzekekkel valö ismeretszerz6st elhanyagoltäk 
s a dolsok lenyeget inkabb szerettek kitalälni, mint 
meslätni. Mär pedie, minthosy a lelek mitsem ismer, 
mit a test szervei nem közvetitenek, az erzekek mü- 
ködese ep oly szükseges a termeszet teljes megismere- 
senek elerösere, mint az esze... Ezen hiänyt pöt- 
landök a mai tudösok az erzekek müködesenek töke- 
letesitösen faradoznak, különösen a latäsen, mely | 
valamınt mindannyi között a legnemesehbb, usy a leg- 
szuksegesebb is, s feltalaltak ketfele latöszert:: a telesz- 
köpot oly tärgyaknak közelitesere, melyek tävolsaguk 
miatt lathatatlanok, s a mikroszköpot a kiesisegök 
miatt ki nem vehetöknek naeyıtäsära; s ezen ket 
eszközzel keves &v alatt többet fedeztek fel, mint a 
mennyit a regiek több evszazad lefolyasa alatt minden 
okoskodasukkal sem voltak kepesek. Ezen eszközök- 
kel az egesz termeszet üjnak tünt fel: a teleszköppal 
sikerült az egen üj mozgäsokat, uj cesillagokat s Uj 
meteorokat lätnunk; a mikroszköp pedis fölfedezett 
a földön egy egeszen üj aprö vilägot s mindenütt 
aprö teremtmenyek vegtelen sokasägät engedte eszre- 
vennünk, melyek nem kevesbbe esudalatosak, mint 
mindazok, melyek ezideig ismeretesek voltak».! Ezen 
szavakkal fostak 1666-ban a «Journal des Scavans» 
szerkesztöi azon mai nap igenytelennek lätsz6 vizs- 
galatok ismertetesehez, melyeket Hooke RÖBERT azon 
eszközzel vegezett, mely hivatva lön a biologiai tudo- 
maänyokat reformalni. 
1 JogBLoT, 1—29. 
Entz G. Veglenyek. 
melyik ringatta bölesöjet a halhatatlan Homeros-nak : 
üsy ket nemzet, az olasz s ahollandi követeli ma- 
gacnak azon diesöscget, hogy az összetett nagyıtö 
(mikroszköp) feltalalöjat szülte ; az olaszok Fontanä-t 
es GALILEO GALILEI-t, a hollandiak DreRREL-t es 
JANSSEN JAnos-t, meg fiat ZARHARTÄS-t tartjak a nasyıtö 
feltalalöjanak. 
A vitas kerdes mai nap Harrına kutatäsai ältal 
eldöntöttnek tekinthetö s ezeix szerint ket middelburgi 
szemüveg-köszörülö, JANSSEN JAnos €s fia ZARHARTÄS 
kombinältak 1590 körtl a leneseket összetett nagyı- 
tova s keszitettek az elsö nagyıtöcsövet.! 
Az elsö nagyitök termeöszetesen meg igen tökelet- 
lenek voltak s ha nagyobb kepet adtak is, de bizo- 
nyära nem adtak tisztäbbat, mint a «vitrum pulica- 
rium», azaz bolhakukueskalö-üven gunyos elnevezes 
alatt ismeretes s azon idöben mär hasznälatban levö 
egyszerü nagyıtök. Osak mikor a nagyıtökat ezel- 
szerü, kenyelmes &s könnyen kezelhetö äallvanynyal 
s 1715-t6l kezdve a tärgynak alulröl valö ätvilagıta- 
sära.szolealö tükrökkel lattak el; föleg pedig, mikor 
szamos, teljesen kielegitö eredmenyre nem vezetö 
kiserlet utän, vegre SELLIGUR-, illetöleg CHEVALIER- 
nek 1524-ben sikerüult EuLer elmeletenek realizala- 
säval a sphaerieus es chromaticus aberratiöt mel- 
lözni, vagy helyesebben, lehetöles minimumra redu- 
kälni s erös nagyıtasoknal is mes tiszta 65 eles kepet 
elöällitani: esak ekkor lett a nagyıtö azza, a mi mai 
nap: a termeszetbuvarnak, — mint Humzouor SAN- 
por igen talälöan 6s szepen fejezi ki, — Üj szerveve, 
| mely egy nem sejtett viläg rejtekeibe vezetett. 
Mikent het görög varos versenygett a felett, hosy 
ı P. Harrıng, Das Mikroskop. III. Bd. Geschichte. 
Deutsche Originalausgabe. Braunschweig. 1866. - 
