A kik az ujonnan feltalalt eszközt csupan a kivan- 
esisagkielegitösere, vagy szemetes kedelyt ayönyörköd- 
tetö idötöltesül, nemesebh jätekszerül hasznälgattäk, 
azoknak hosszu soraböl kiyalnak, kimagaslanak egyes 
ferfiak, a kik a nagyıtöknak, mint a buvärkodäs eszkö- 
zeinek nagy fontossägat belätva, tervszerti tanulmä- 
nyokat kezdtek meg, üutat törve s wänyt jelölve az 
utönemzedek szamara. 
Ezen buväarok sorät megkezdi a römai «hiüzok» 
akademiajanak (Academia dei Lyncei) egyik tagja, 
FRANCESCO STELLUTI (FRANcISCUsS STELLUTUS), ki 
1625-ben nagyıtöi vizsgälatok alapjän ismerteti a 
mehek testreszeit.! Ezt követi Marcrıno MarricHt, 
koranak egyik legnagyobb termeszettudösa, kinagyi- 
töval vegzett vizsgalatait kiterjeszti az ällat- &s növeny- 
orszagra. Maupigmi-nek az agy, a nyelv, a tapintö 
erzck, a tüdök es zsigerek finomabb szerkezetet 
tärgyalö dolgozatai nem kevesbbe uttörök es fontosak 
a tudomany toväbbfejlödessre, mint a esirke petebeli 
fejlödese körül tett tanulmänyai, melyekben sokkal 
messzebb ment, mint ezen teren müködö elödei, 
VOLCHER, COITER 68 FABRICIUS ab AQUAPENDENTE, vagy 
a selyemeresztöröl (Bombyx) irt mintaszert bonez- 
tani monografiäja, mely elöször adja egy gerinez- 
telen allat teljes boneztanät, s mai nap is haszonnal 
olvashatö ; növenyboneztanäval vegre, melyet GrEw 
NennamrAs-nak ugyanazon tärgyu dolgozatäval egy- 
idejtileg 1671-ben nyujtott be a londoni kirälyi tärsa- 
sagnak (Royal Society), Gruw-val esyütt mesvetette 
a növenyboneztan alapjat s kimondotta, hogy a növc- 
nyek szöveteinek legkisebb egysögei tömlöcsk6k vagy 
zacsköcskak (utrieuli seu sacculi), azaz sejtek, — 
mit különben Hooxz Rogerr is sejtett, ki a növeny- 
sejteket mär 1665-ben «cells», vagy «boxes» neven 
nevezte. 
Az olasz Marpi@nr-vel esyidejüleg munkälkodott 
a hollandi Swammervam JAnos, bämulatunk s szä- 
nalmunkra egyarant meltö rendkivüli ferfiü, ki az 
elöbbit s kortärsait egyältaläban sok tekintetben 
messze meghaladta, s ki — mint Barr KArony Ernö 
mondja? — a tudomänynak esett äldozatül, mert 
felette korän s felette buzgön hatott elöre oly üton, 
melyet a nagy tömeg meg azon idöben esztelennek s 
fonaknak tartott. Swanmervan buvärkodäsänak süly- 
pontja az izeltläbuak, különösen rovarok, tovabba a 
" Carus, Geschichte der Zoologie, München 1872, p- 39%. 
® Reden, gehalten in wissenschaftlichen Versammlun- 
gen und kleinere Aufsätze vermischten Inhalts. I. Th. St. 
Petersburg. 1864. p. 31, 
bekak boneztananak s atalakuläsänak s nehäny lägy- 
testü (Mollusca) boneztananak szabad s fegyverzett 
szemmel valö tanulmänyozasara esik; oly terre, mely 
elötte eg6szen parlag volt s melyen a nyomdokaiba 
lepök az övenel gazdagabb aratäst alig vegeztek. 
A möhnek, szunyognak, Ephemeränak, lesyeknek, 
pillangöknak, tetünek, skorpiönak, esigäknak, Sepiä- 
nak, bekäknak sth. Swammervam adta boneztani 
es fejlödestani leiräsaıi az ällattanı irodalomnak 
örökbeesü remekei. Ugyanö volt az elsö, ki a beka- 
petek barazdalödasanak folyamatät, melyet tüze- 
tesen esak a jelen evszazadban tanulmanyoztak ismet, 
megfisyelte; fiatal bekaembriök leiräsanal pedig 
emlitest tett arröl, hogy testök kezdetben esynemü 
rögöcskekböl (klootkens), azaz sejtekböl van Öössze- 
teve; — oly felfedezes ez, melyet esak a legujabb idö 
buvarlatai erösitettek s mely, ha fontossäga felismer- 
tetik, bizonyara koran elvezetett volna az ällatok 
szövetfejlödesänek ismeretehez. 
Mindjart az uj iranyban megindult büvarkodasi 
aramlat kezdeten, ugyanazon idöben, melyben Mar- 
PIGHI a2 Összes elölenyek fmomahbb szervezetere ter- 
jesztette ki tervszerü s eszmek vezerelte buvarko- 
dasät, Swammervam pedig szüikebb körre szoritkozva, 
a legreszletesebb s reszben esak az utökortöl meltä- 
nyolt pontos tanulmänyait vegezte, azutöbbinak honfi- 
tärsa, VAN LREEUWENHORK ANTAL, egy vagyonos deltti 
magänzö, 'a tudomäanynak szentelt hosszu elete alatt, 
laszölag ugyan minden rendszer nelkül, de amnal 
nagyobb kitartässal s lelkesedessel melyedt az önmaga 
keszitette nagyıtöknak segitsögevel a szervezetek 
titkainak fürkeszesebe. LrEUWENHORK nem volt ezeh- 
szerli tudös, mint Maurıenı 65 SwAmMERDAM, hanem 
dilettäns a szö valödi, de nemes ertelmeben, ki buvar- 
kodö szenvedelyetöl vezereltetve s mint a meh, 
valogatäs nelkül virägröl virägra szällva, majd ezen, 
majd azon termöszeti tärgynak nasyitöi vizsgalasaval 
foglalkozott; a mihez azonban hozzäfogott, abba 
melyen behatolt s az ällatok &s növenyek finomabb 
boneztani szerkezetere vonatkoz6 tömerdek felfedeze- 
sei, melyek öt kora mikroszköpistäi között a legelsö 
rangra emelik, örtekökre nözve felülmuljäk mindazt, 
mi az egesz XVII, szäzadban, — melyben a rend- 
szerezö iskola &letbelöptevel a nagyitöval valö vizs- 
gälatok felreismerhetetlenül hanyatläsnak imdultak, — 
a mikroszköpia teren törtent. 
LERUWENHORK buyärlatainäl nem összetett nagyi- 
töt, hanem mint emlit6m, üvegböl, vagy hegyi kris- 
talyböl sajat maga esiszolta lencseket hasznal, melyek 
