Harrına szerint, alkalmasak voltak egesz 270-szeres 
nagyıtasra. Hagyatckäban nem kevesebb, mint 247 
kesz nagyıtöot s 172 leneset talaltak, melyek közül 
vegrendeletiles a londoni kiralyi tarsasagnak hagyott 
26 darab, mai napig kesyelettel öriztetik.* 
Azon szamos felfedezes közül, melyet LeEuwEn- 
HosK-nak köszönünk, bizonyara egy sem keltett alta- 
länosabb feltünest s egy sem szolgaltatott több anya- 
got egesz napjainkig terjedö filozöfiai spekulaeziökra, 
mint a szabad szemmel lathatatlan paranyi «allatocs- 
kak»-nak ( Animalcula ) felfedezese. Az 1675-ik ev 
aprılis havaban LesuwEnuosr nehäny csepp esövizet, 
mely negy napig allott üj esercpfazekban, nasyıtoval | 
vizsgalvan, csodalkozassal lätta, hogy a vız eleven 
s benne paranyı ällatocskak legnagyobb elenkseg- 
gel mozognak. Valöszinüles Vorticella microsioma, 
Stylonychia Mytilus, Halteria Grandinella s Oyeli- 
dium Glaucoma voltak az elsö veglenyek, melyeket 
LesuwENHoEk lätott. Kösöbb pocsolyäk vizöben, külon- 
böz6 azalekokban (infusio), rothadö osztrigäkröl leön- 
tött vizben, az emberi fogak között 3 a bekak kloaka- 
jaban szinten tömerdek mennyisegben talalta «dlla- 
locskaitv, s azokat felismerhetölesg leirta s le is raj- 
zolta. 
A kerekallatkäakat, Anevilluläkat s egyeb aprö 
fergeket, atkakat es apro rovarälezäkat nem tekintve, 
melyeket Lexwuwenumork mind «Animaleulav nev | 
alatt foglalt össze, mintegy 28 veglenyt figyelt mes. 
Ezek a következök : ! 
Dacterivum Termo, Bacillus Ulna, Vibrio Rugula, 
Leptothrix buccalis, Monas (v. Cercomonas) sp.?, 
Trichomonas ( v. Stereomita ) sp. ?, Anthophysa Muel- 
leri, Ohlamydomonas Pulviseulus, Buglena viridis, 
Enuglena sangvinea, Volvox Globator, Synedra Ulna, 
Peridinium sp.?, Vorticella microstoma, Carchesium 
polypinum, Epistylis Anastasica, Vaginieola erystal- 
“= Minthogy LERUWENHORK maga keszitette leneseit, me- 
lyekkel nagy feltündst keltö felfedezeseit tette, sokan öt 
tartottak a nagyıtö feltaläalöjänak : igy Bory De Sr. Vincent 
(Dietionnaire elassique d’ histoire naturelle. D. 10. Paris 1826. 
p. 535.), valamint Oken is (Allgem. Naturgeschichte. V. 
Bd. I. Abth. Stuttgart. 1835. p. 12.); Porısnac kardinälis 
pedig 1747-ben Anti-Lucretiusäban igy enekelt röla: 
«Mieroscopium, Batavis quod nuper in oris 
Divina sapiens reperit Lewenhuckius arte 
Perspicuamque facem tenebris dedit esse profundis.» 
A DLEBUWENHOEKR szerkezetenek 
pontos leiräsa Harrıng-näl talälhato. (Das Mikroskop. III. 
Bd. p. 36—39.) 
* Conf, EHRENBERG, Infusionsthierchen, p. 18.” 
hasznalta nagyıtök 
lina, Halteria Grandinella, Kerona Polyporum, Sty- 
lonychia Myiilus, Stylonychia pustulata, Balantidıum 
entozoon, Nyetotherus cordiformis, Parameeium Au- 
relia, Ohilodon Cucullulus, Colpoda Queullus, Glau- 
coma scintillans, Coleps hirtus. 
Ha tekintetbe vesszuk, hogy LERUWENHOER az 
altala eszlelt veglenyegeket a kerekällatkaktöl (Ro- 
tatoria), Ansvillulafelektöl, apro atkaktöl, söt rova- 
roktöl sem valasztotta el: könnyen belathatjuk, hogy 
analogia utjan indulva, nalok is okvetetlenül magas 
foku szervezettseget kellett sejtenie; az EurenBErRG-fele 
teves felfogas tenyleg mar LEEUWENHOEK-nel is meg- 
volt. Ha mär a nagyıtö segitsegevel tett elsö vizsgäa- 
latok is oly nagyszamu, nem sejtett reszleteknek, egy 
ü) e16 vilägnak felfedezesere vezettek : bizonyara közel 
volt az a felteves, hogy ezen paränyi lenyeknek szint- 
oly elkülönült, de mär nagyitöval sem läthat6 szer- 
veik vannak, mint a szabad szemmel lathato leg- 
kisebb ällatoknak, pl. bolhäknak, tetveknek, stb., me- 
lyeknek magas szervezete a nagyıtök alkalmazasa 
elött szintön rejtve, s teljesen ismeretlen volt. A fegy- 
verzett szem lätäsänak hataramn tul kell meg reszletek- 
nek lenni, melyeket sejtenünk igen, de kifürkesznünk 
nem lehet, s erre vonatkozölag mondja rezignäcziöval 
LsEuwEnuork: «dc tandem, ut verbo dicam, quo altwus 
nos in Natur@ arcana nos insinuare conamur, eo 
magis patet, nos ad ultimum ejus mysterium nunquam 
perventuros ; licet multi, cum bono utuntun microsco- 
pio, stulte arbütrentur, nil jam visum effugere posse».' 
A megszokottaktöl bärmely iranyban elterö ara- 
nyok mindig erösen hatnak az emberre, s LuBuwEn- 
monk felfedezesenek mär csak ezert is rendkivuli 
hatäst kellett kelteni. Midön 
allitja, hogy a legtisztäbb szaj fogai között küulönbözö 
fajıı elö ällatocskäk (azaz Bacteriumok, Vibriok) hem- 
zsegnek, melyek köztl a legnagyobbak a viz- vagy 
nyäleseppben a Lupusnak nevezett hal (Labrax Lupus) 
mödjära fürgen üszkälnak, a kisebbek pedig mint a 
esürök (turbo) tengelyük körül peregnek, majd meg- 
megällanak, majd ismet nekilödulnak ; a legkisebbek 
LEEUWENHOEK azt 
vegre, melyek mär csak egy paranyi pontnak latsza- 
nak, mintha tänczolö szunyograjt latnank, Öössze- 
vissza hemzsegnek ? s hogy sajät szajäban, — bar 
fogait igen tisztän tartja, — több ällatoeska &l, mint 
ember Nemetalföldnek mindket esyesült tartomanya- 
ban;° vagy, ha azt ällitja, hogy a nehäny napig tar- 
ı 591. Arcana Naturx. 
2 43. 
” 46. 
