ben idesorolja a LerEUwENHoEkK-tol felfedezett ondö- 
ällatocskäkat, valamınt azon ködszerti ällomänyt, 
mely tavaszszal a levegöben lebeg s vegre azt, mely a 
rothadast es erjedest okozza.! Valoban meglepö, mily 
közel ällott a mely belatäsu Linn&-nek a ragalyos be- 
tegsegek, az erjedes es rothadas okoz6iröl formalt 
velemenye az ujnak velt mai felfogashoz, mely e 
szerint korantsem a lesujabb idö vivmanya, mint 
rendesen felteszik, hanem csak ujra feleledt, minthosy 
EHRENBERG tekintelye egy ideig elnyomta, s tanulsa- 
gos peldajat kepviseli azon sajatsagos hullamzasnak, 
mely bizonyos tanoknak felmerüleseben, elenyeszese- 
ben s ujra valö felmerüleseben all s eleg syakori a 
tudomanyok törteneteben. 
A mült szazadbeli termeszethöleselök szinten gyor- 
san felkaroltäk alathatatlan viläag felfedezeset s ügye- 
sen hasznältäk fel az elet titkainak magyarazasara. 
A regi görög, böleselönek, az abderai DEMORRITOS- 
nak atomtanät a hires Descartes (CARTESIUS) 
1630-ban ujra felelesztette, mely nagyban foglalkoz- 
tatta a XVI. es XVILI. szazad sondolkodöit. Ezen tan 
szerint a szervezetek kisebb-nagyobb sömbökböl, ösre- 
szeeskekböl, atomokböl vannak összeteve, melyek 
szuntelen mozgäsban, örvenyzesben vannak; masa 
az @1ö szervezet leleknelküli gep, melyet az atöomok 
örvenyei mozgatnak. — Vajjon nem ällott-e igen 
közel annak feltevese, hogy LERUWENHOoER felfedezte 
az clö atömokat, hogy az Öntelökekben gyorsan fel- 
lepö veelenyek nem egyebek, mint azon &lö atömok, 
melyek a szetesö szerves testböl kiszabadulva, eletöket 
önällöan folytatjäk? Ezen felteves helyessegenek 
valöszinlisege mindenesetre igen nagy volt, a speku- 
läcziök tere igen szep eredmenyekre valo kilätässal 
kecsestetett, melynek nem lehetett ellentällani; igy 
fejlödtek ki egesz mesteriles kidoleozott elmeletek, 
melyek köztil bizonyara legerdekesebb s konezepeziöjä- 
ban valöban nagyszerti a Burron-e, melynek egyes 
tetelei napjainkban ismet feleledtek s mely a mai 
sejtelmeletnek — ha szabad e kifejezest haszmäl- 
nom, — minteey jöslatät rejti magäban. 
Burron szerint? a szervezetek, a növenyek &s 
! Conf. Ritters Carı von Linnt, königlich Schwedi- 
schen Leibarztes ete. vollständiges Natursystem, nach der 
zwölften lateinischen Ausgabe von PrıtLıpp LUDWIG STATIUS 
MÜLLER. VI. Th. II. Bd. Nürnberg. 1775. p. 928. 
® Histoire des Animaux. 1748. Conf. Oeuvres com- 
pletes de Burron. Par M. Flourens. Paris. 1853. Tom. I, 2 
partie. Histoire gdnörelle des animaux. Különösen Chapitre 
III. De la nutrition et du developpement, 65 Chap. IV. De 
ällatok, apro elöreszecskekböl, szerves molekuläkbol 
(moleeules organiques, parties organiques, parties 
vivantes) vannak Öösszeteve, melyek se nem növenyek, 
se nem ällatok, hanem valamely közepett ällök: az- 
az a növenyek es allatok szerves egysegek tärsasägä- 
böl, ällamaböl ällanak, melyek eletenek összesäge 
kepezi a növeny vagy allat eletet. Ezen szerves egy- 
segek igen sokfele mödon esoportosulhatnak s a eso- 
portosülasok különbsege szerint kepzödnek a külön- 
bözö növenyek s allatok; a esoportosulasok mödjatöl 
függ toyabba az egyes szervek elettani müködese is. 
Az, a mit a szervezet halalanak nevezünk, voltak&pen 
nem esyeb, mint azon folyamat, melynel a szerveze- 
tet alkotö &lö molekuläk, melyek fölött a halalnak 
nincs hatalma, esoportosulasaikat elhagyjäk, minek 
következteben az összelet megszünik usyan, a halha- 
tatlan molekuläk * ellenben egyenkint önallöan foly- 
tatjak eletöket s ezek azok az «ällatoeskäk», melyeket 
LEBUWENHOoRk felfedezett; vagy pedig uj esoportosu- 
läsokba egyesülve mas &s mas összetett szervezetek 
kepzödesere vezetnek. Az ällatok es növenyek tap- 
lalkozasa oly mödon törtenik, hosy az elöbbiek köz- 
vetetlenül vagy közvetve a növenyekböl, ez utobbiak 
pedig a talajböl elö molekuläakat vesznek fel, melyek 
a mar meglevök köze iktatödnak, sa szervezet ennek 
la Generation des animaux p 447—A53, A54—4194. ; vala- 
mint összefoglalva (Recapitulation) p. 655—659. 
"= BuUFFON a molekuläk halhatatlansägät nyilvan NeeD- 
HAM-nek reszint mär 1743-ban tett azon szenzäcziös fel- 
fedezesere alapitotta, mely szerint az Anguilluläktöl meg- 
tämadott buzäban (bl& nielle) a lätszölag holt Anguilluläk, 
meenedvesitös utän, esakhamar ismöt &letre &brednek, 1&- 
szint ugyanesak NEEDHAM-nek azon Ö6szleletöre (p. 565), 
hogy sült hisböl keszitett öntelekben is fejlödnek älla- 
toeskäk, mit Burron hey maeyaräzott, hogy sütessel a 
hist alkot6 molekuläk nem öletnek meg. Különben Burron- 
nak eg6sz felfogäsät valöszinüleg Lerenıtz is befolyasolta, 
ki a szervezeteknek szinten &lö egysegekböl (molekuläakböl) 
valö összeteteldt tanitotta, mely egysögeket egy köz&pponti 
elö eeysög (Central-Monade) kormänyoz. 
BurFon nagyszerü eszmejet a molekuläk halhatatlan- 
sägaröl s azoknak a termöszetben val6 forgalmäröl röviden 
lesvilägosabban adja elö a tulkot - tärgyalö ezikkeben: 
«— — Ezen röszecskek egyik testböl a mäsikba ätmennek 
s a valödi eletre, ennek folyamatära, a testek fenntar- 
täsära s növekedesere valamennyien esyaränt szolgälnak. 
Valamely testnek felbomläsa s porrä &s hamuvä vältozäsa 
utän tulelik azt a szerves reszeeskek, melyeken a haläl- 
nak nines hatalma. Szerte bolyongnak a vilägban s ismet 
mäs lenyekbe hatolnak, hogy nekik täplälekot s &letet ad- 
janak.» 
