WRIsBERG,! söt maga Linse is osztozott a Burron-fele 
felfosäsban,hogy a magasabb allatok es növenyek teste 
aprö ällatoeskäk milliöiböl van összeteve, melyeknek 
összessege kepezi az egesz allatot.” 
A mi Burron elmeletenek azon reszet illeti, hogy 
a LERUWENHoRR ällatocskai az ällat- es növenyszöve- 
tek szetes6se következteben kiszabadult molekuläknak 
felemek meg, ez nem egyeb, mint a generatio aequi- 
vocänak szellemes magyarazata, mely daezära Repr, 
VALLISNIERI, REAUMUR s mäsok uttörö kutatäasainak, 
meg mindig ältalänos hitelben ällott. Hogy a veg- 
lenyek generatio @quivoca utjan szaporodnak, EHREN- 
BERG-Ig esak egyesek (JOBLOT, SPALLANZANI) vontak 
ketsegbe, eg6szen termöszetesnek s biztos alapon 
nyugvö tantetelnek tartottäk ; a «corruptio undus gene- 
ratio alterius» vegı mondäs közhitelben ällott; maga 
MÜLLER OrTT6 Frıieves is ezen nezetnek hödolt, mit 
vilägosan fejez ki munkajanak Ovıpıus Metamor- 
phosisaiböl välasztott jeliggje : 
Nonne vides, quaeeunque mora YHuidoque liquore 
Corpora tabuerint, in parva animalia verti? 
Azon különbözö szerves testekböl keszitett azale- 
kok, melyek a mült szäzad vegleny-buyärait különösen 
foglalkoztattäk, mind azt lätszottak bizonyitani, hogy 
az azalekallatkäk a szetes6 szövetekböl generatio wqui- 
voca utjan jönnek letre, s a veglenyck elsö külön 
elnevezese: «azalekallatkäk, * Infusionsthierlein ** 
animaleula infusoria»,*** melyet 1761-ben Lever- 
MÜLLER hasznält elöször, WRISBERG-töl pedig elfo- 
p- 324.) Tovabb& 1820-ban irt «Hpirrhema» ezimü vövid 
költemönyenek következö szavai utän: 
Freuet Euch des wahren Scheins, 
Euch des ernsten Spieles: 
Kein Lebend’ges ist ein Eins, 
Immer ist’s ein Vieles. 
S GoRDERE a «Morphologie»-hoz irt bevezeteseben, meltän 
mondhatja GorTHE-röl: «Közvetetlenül ott all azon magyara- | 
azert 
tök6- 
letesitve, hogy a növenyelet (s az ällatelet) tulajdonk&pi 
szervet, a sejtet felfedezze.» (Op. eit. p. XXII) Mindezen 
eszmek esiräi azonban hatärozottan Burron-ra vezethetök 
zatnäl, melyet a kösöbbi tudomäny szoleältatott, s esak 
nem akadt reä, mert a mikroszköp nem volt elegs& 
vissza, kinek munkäit GorTHE, mint több helyen maga 
megjegyzi, erdekkel tanulmänyozta. 
! WRISBERG 89. 
® BuFFon, op. eit. VL, 928. 
* Azalökförgek. Förnı Jinos, Termöszethistöria stb. 
Pozsony. 1801. p. 425. 
® «Diese Kreaturen (t. i. die Würmer im Henwasser) 
gehören mit in die Classe der Infusions-Thierlein.» I. SS. 
= Observationum de Animalenlis infusoriis satura. Got- 
tingae. 1765. 
Entz G. Veglenyek. 
gadva esakhamar altalanosan elterjedt, szinten magä- 
ban viseli azon felfogäst, hosy äzal&kokban kelet- 
keznek. 
Ujabb idöben JARGER GuszrAv közölt igen cso- 
dalatos vizsgäalatokat az edesvizi Hydra szöveteinek 
szetes@seröl,! melyek ha valöknak bizonyulnänak, a 
res; elfelejtett Burron-fele felfogäs mellett bizonyita- 
nanak. Nevezett buvär szerint ugyanis, a Hydrak bizo- 
nyos körülmenyek között latszölag önkenyüles szet- 
esnek sejtekre, melyek Amoebak alakjäban önallo 
eletet folytatnak, täplalkoznak s vegre betokozzäk ma- 
gukat. — Mi egyebek ezek, mint Burron szabad eletre 
jutott molekuläi? — JAEGER, ki meresz hipotezisek 
felallitäsaval, mint elegge ismeretes, leskevesbb& sem 
fukarkodik, ezen folyamatban a Hydranak esy sajät- 
sagos szaporodasäat velte felfedezni, melyet diasper- 
mogenesıs nevvel jelelt, melynek letet azonban senki 
meg; nem erösittette. 
Burron elmeletenek azon reszet, mely anövenyek 
taplälkozasara vonatkozik, s mely röviden oda megy 
ki, hogy azok a talajböl elö molekulakat (melyek mint 
ı lattuk, Burron szerint azonosak a LEEUWENHOEK 
felfedezte ällatocskakkal) vesznek fel, 1567-ben ne- 
| miles eltörö alakban megujittotta Rungr,” ki azon 
elmelettel lepte meg a vilagot, hogsy a talaj) humu- 
sat a veglenyeknek egesz &lö vilaga nepesiti, me- 
lyeknek szetfolyt testet a növenyek oyökerei, mint 
aplalekot, felveszik. A szervezetek täplälkozasa e 
szerint tehät, ügy mint Burrox näl, a veglenyekre 
vezethetö vissza; a kis &1lö molekulak tartjäk fenn az 
eg6sz elö termöszetet. Igen szep, bar, mint lättuk, epen 
nem eredeti eszme, melyböl azonban nyilvan csak 
annyi felel mes a valönak, hogy a humusban tenyleg 
‚ igen nagy mennyisögli esysejtti moszatokkal, &s Schi- 
, zomyeetekkel esyütt különösen nagyszamü es pompäs 
syökerlabuak 
szolgältatnak a növenyeknek taplalckot s nemelyek- 
nek, peldäul a szikläkra telepedett mohoknak, täpläl- 
tenyesznek, melyek közvetve bizonyära 
kozäsänäl mindenesetre isen fontos szerepet jatsz- 
hatnak. 
Burron elmeletenek azon resze vegre, mely a test 
minden reszeböl az ivarmirigyekben összegyulö &elö 
! Ueber das spontane Zerfallen der Süsswasserpolypen, 
nebst einigen Bemerkungen über dem Generationswechsel. 
(Sitzungber. d. math. naturwiss. Classe d. Kais. Akad. der 
Wissensch. Bd. 39. Wien 1860. p. 321. 
2 V. ö. Krıesch JAnos. A Runge-fele növeny täplalko- 
zäsi elmelet. A k. m. term. tud. tärs. közlönye VII. köt. 
| Pest. 1867. p. 147—151. 
