10 
molekuläkra vonatkozik, lenyegeben ismet feleledt 
Darwın-nak 1S6S-ban az örökles magyaräzatära fel- 
ällitott pangenesis hipoteziseben. 
Maäs termeszettudösok ketsegkivüul azon elenk be- 
hatäs befolyäsa alatt, melyet SwAmMmeErpam-nak a 
rovarok ätalakuläsäröl feltärt bamulatos felfedezesei 
elöideztek, a paränyi vilägot a rovarokkal hoztak vi- 
szonyba. foy HARTSorkER ! 1694-ben azt ällıtotta, 
hogy LERUWENHoEk ällatocskäi nem egyebek, mint a 
levegöben röpkedö läthatatlan szunyogok älezai ; mely 
nezethez 173%-ben Rkaumur is cesatlakozott, s ez 
utöbbinak nagy tekintelye azt szelesebb körben is el- 
terjesztette. Ezen meröben elhibazott felfogäs kezzel- 
foghatölag reszint szunyogok, reszint a muszliezäk 
(Drosophila, Essigfliege) fejlödeseböl vont hamis követ- 
keztetesen alapszik; amazoknak vizben elö älezäit 
ugyanis azon idöben meg termöszettudösok is Össze- 
tövesztettek a veglönyekkel, az utöbbiakat pedig az 
EHRENBERG idejeig altalanosan azalekallatkäknak tar- 
tott Angvilluläkkal; s ezert mondja Mürzer 0. F.: 
«(Infusoria) inseetorum more metamorphosin subire 
nullo nititur fundamento; vermesque aceti in mu- 
scas mutati vere larve sunt ab Angvillulis diver- 
sissimi.»? Különben a rovar (Inseetum) kifejezeshez 
mög Lt termeszetrendszerönek megjelenese utän 
is, mondhatjuk az egesz XVIII. szäzadban, igen 
ingadozö fogalom fonödott; a tudösok is körtilbelöl | 
‘p oly önkenytleg hasznältäk, mint pl. mai nap 
nöpünk nyelven a fereg kifejezest, s ebben kere- 
sendö annak magyaräzata, hogy szämos szerzönek, 
mint pl. a hires Tremeuey-nek, RorsEL-nek, LEDER- 
MÜLLER-nek s mäsoknak munkäiban a veglenyek 
öpen ügy, mint egyeb aprö vizi ällatok, Hydräk, 
gytrüsförgek, kerekällatkäk, mohällatok es aprö esi- 
gäk alkalmilag, vagy egesz következetesseggel rova- 
roknak neveztetnek, a nelkül, hogy ezen tudösok 
csak tävolröl is arra sondoltak volna, hogy a veg- 
lönyek s egyeb aprö vizi ällatok a szoros ertelemben 
vett rovarok fejlödeskörebe tartoznäanak. 
Mindazon vizsgälatok, melyeket a veglenyek körtil 
a mült szäzadban vegeztek, nem vezettek ezen paranyi 
lönyeknek esak nemileg is kielegitö ismeretehez ; de 
terme6szetszerüleg nem is vezethettek mindaddig, 
mig a nagyitö keszülökeket tetemesen nem tökeletesi- 
tettek, mig azon chaotikus fogalmat, mely az Infuso- 
ı Essay de Dioptrique. 226—230. v. ö. EHRENBERG 
p. VII. 
2 Mürrer 0. F. p. XVF. 
rium nevvel jelölt aprö szervezetekkel ällott kapeso- 
latban, legaläbb nemileg nem tisztäztäk, s mig a fino- 
mabb boneztan teren tett felfedezesek a buvärok lätö- 
köret jelentekenyen nem szelesbitek; mindez pedig 
esak a legujabb idöben törtenven, esakis napjainkban 
Juthattunk közelebb a vöglenyek szervezetenek meg6r- 
tesehez, bär minden iränyban valö kielegitö ismere- 
tüktöl meg mindig tävol, reszben igen tävol ällunk. 
Mindemellett azonban mär a mült szäzad is sok oly 
becses anyagot sylijtött össze, mely a toväbbi buvär- 
latok ütjät hathatösan elök6szitette; s valöban nem 
tagadhatjuk meg a tiszteletteljes elismerest azon 
buzgö ferfiaktöl, kik elömunkalatok teljes hianyäban, 
s a maiakhoz kepest igen tökeletlen nasyıtö keszü- 
lekekkel igyekeztek behatolmi a läthatatlan lönyek 
titokszerli vilägaba ! 
Az alakok ismerete gyorsan öregbedett, usy, hogy 
az azalekokban €1ö veglenyek föbb alakjai: Schizomy- 
cetek, Monddok &s csillöszörös azalekallatkak, a po- 
cesolyakban 6s tiszta vizekben teny6szök közül pedig az 
Euglenäk, a Volvox Globator, a Vorticellafelek jel- 
lemzöbb kepviselöi, szintelen, zöld es k&k Stentorok 
mär a mult szäzad közepe elött ismeretesek voltak. 
Rozseu 1755-ben leirta s aränylag igen jöl le is raj- 
zolta a bämulatos alakvältoztatasaröl csakhamar ne- 
vezetess& vält Proteus-t, azaz az Amoeba diffluenst,! 
melyhez GLEICHEN 177S-ban eey kisebb, äzalekokban 
tenyeszö alakot sorolt; MÜLLER O. Fr. 1777-ben fel- 
| fedezte az Actinophrys Solt? (Triehoda Sol), me- 
lyet, vagy ehhez közel allö mas alakot JopLor mär 
17 12-benlätott;? Ercmeorn pedig 1783-bancsillag (der 
Stern) elnevez6s alatt ismertette a kesöbb EHrREN- 
BERG-tÖl felfedezöje tiszteletere megnevezett Atcino- 
sphaerium Eichhornüt.* Ezek voltak az elsö edesvizi 
gyökerläbuak, melyeknek ismerete esak kesöbb gya- 
rapodott üjabb felfedezesekkel. A tengerben &lö gyö- 
kerlabuak közül a Foraminiferek üres h&jai, melyek 
oly nagy mennyisegben fordulnak elö a tengerparti 
 fövenyben, mär koran magokra vontäk ugyan a 
termöszetbuvarok figyelmet : igy Breyn mär 1732-ben, 
Prancus 1739-ben, LRDERMÜLLER pedig 1761-ben ® 
több alakot irt, le s az utöbbi igen csinos raj- 
' Der kleine Proteus. Inseetenbelustigungen. III p. 
621. Taf. 101. A. W. 
= 164. 
364..4. 7.615. 
' Beitr. zur Kenntniss d. kleinsten Wasserthiere. Zu- 
gabe p. 15. 
® 1.8.1. 14, ebld ct. VI. 
