14 
GLEICHEN az elevenszülesnek ket erdekes esetet 
irja le röviden a Vorticella mierostomändl s egy pon- 
tosan meg nem hatarozhato mas csillöszörös äzalek- 
allatkanal. Mindket esetben az anya belsejeböl göm- 
bölyüded embriök bujtak ki, melyek a Vorticellat 
eleg elenk mozgassal hagytak el, a mäsik äzalek- 
ällatkäval ellenben latszölag merev fonalakkal össze- 
füzve maradtak.! Ezen elevenen szült fiatal azalek- | 
ällatkäkban, daezära a leiräs rövidsegenek s a vizs- 
gälat hiänyossägänak, nem nehez az Ugynevezett 
acinetaalaku embriokat felismerni, melyek az azalck- 
ällatkak buvarait ujabb idöben oly sokat foglalkoz- 
tattäk s oly küulönbözö felfogasban reszesultek. 
Hosgy a veglenyek meg petek ältal is szaporodnak, 
senki sem vonta ketsegbe; a tulajdonkepi veglenyek- 
kel összetevesztett kerekällatkäk nagy peteit csak- 
hamar felfedeztek. Iey mär Jostor igen hü kepet 
adta a peteit ezipelö brachtionusoknak («des Grena- 
des aquatiques, couronnees et barbu6s»)”; analogia 
utjan következtetve, peteket atöbbi veglenyeknel is fel 
kellett tenni, s a könnyen szetfolyo protoplazma- 
nak leskülönbözöbb termeszetü zaradekait peteknek 
tartottäk. GLEICHEN meg a karminnal megtelt emesztö 
uröcskeket, valamınt az ürülekeket is peteknek vette 
s azt hitte, hogy nemely azalekallatka, mint a bekak, 
zsinegben rakja le peteit, a Vorticelläk kocsänyät 
pedig tojöcsönek deklarälta. * 
Az elsö büväaroknak a veglenyek keletkezesere 
s szaporodäsara vonatkozö felfogasat ezek utan rövi- 
den a következökben foglaljuk össze: a veglenyek 
generatio aequivoca utjan keletkeznek, osz- 
las, sarjadzäas es petek ältal szaporodnak, 
nemelyek elevenszülök. Azoknak, kik a hossz- 
irinyban egymäst megfekvö, azaz egybekelesben levö 
azalekallatkakat oszlöfelben levöknek tartottak, a veg- 
lenyeket következetesen hermafroditäknak kellett 
tekinteniök. Ezen felfogast tudtommal SpaLuanzanı 
mondta ki elöször hatärozottan : «Piu animali infusori 
egeszen kiköpezve bennfoglaltatnak, s hogy a paränyisäguk 
ıniatt läthatatlan nemzedekek vegtelen sora mintegy egy- 
mäsba van skatulyäzva s bizonyos nagysägot elerve az anyai 
testet vögre egymäs utän elhagyja. Ezen elindletet, bärmily 
kalandosnak lätszik is a Wourr megällapitotta mai kifej- 
lödestanba beavatottnak, a mült szäzad legnagyobb fizi- 
ologja, HALLER ALBRECHT is elfogadta, söt mint MiLxeE- 
EDwArns megjegyzi, maga ÜUVIER is ezen nezetet tartotta 
a szämos fejlödöstani hipotözis között a legvalöszinübbnek. 
(Lecons sur la Physiologie ete. VIII. 947.) 
217 als. 
268, 1 9. 
sono ovipari; alecuni vivipari: tutti nel senso piu 
stretto ermafroditi»! EurEnbere is 0sztozott benne. 
Mielött Lınn& a binaris nomenklaturät megalapı- 
totta, s ez a leirö termeszettudomanyokban altalano- 
san hasznälatos lett, az egyes veglenyalakokat vasy 
egyszertien körülirtäk, vagy pedig önkenyüleg välasz- 
tott, a mai szisztematikusnak fület sertö külön ne- 
vekkel jelöltek. Ilyenek pl. JosLornän: Carnemuse 
(= Kolpoda Oueullus ), Ovale (= Glaucoma seintil- 
lans), Poule hupee (= egybekelt Oxytrichafele), 
Nawette de Tisseraud (= Oxytricha sp.) stb.; Trem- 
zuEv-nel: Polipes a bouget (= telepeket alkotö Vorti- 
\ celafelek), Polype en entonnoir (= Stentor ); Guxı- 
CHENNEL: Jeu de nature, trembleur, petit trait 
(= Monas), flamme, informe (= Ameba), pan- 
‚ touffle( = Paramecium Aurelia ), pendeloque ( = Kol- 
poda Oueullus ), cloche (= Vorticella) ; Ercnmorn-nal: 
Baum (= Carchesium polypinum), Wasser-Schwan 
(= Lacrymaria Olor ), Trompeten-Thier es Wasser- 
Krucken (= Stentor ), Mauer-Seege (= Stylonychra 
Mytilus ), Stern (= Actinospherium Eichhornüt) stb. 
Hırı volt az elsö, ki 1751-ben a veglenyeket, me- 
lyeknek ismerete ez idöben mär mintegy 50 fajra 
terjedt, rendszerbe foglalta. Ö az ällatoeskäkat (Ani- 
maleula), ez elnevezesen veglenyeket, ondötestecs- 
keket, kerekällatkäkat stöbb mas aprö ällatocskakat 
ertven, külön ällatosztäly kepviselöinek tekintette, 
s härom esoportba osztotta: I. tagnelküliek, G@ymnica, 
9. farkkal birök, Cercaria, 3. tagokkal birök, Arth- 
ronia. Linn& a Systema Natur» 175S-beli X. kiada- 
säban az ällatorszag zärkövet kepezö allatnövenyek 
(Zoophyta) vrendeben elöször vett fel nehäny veg- 
lenyt, t.i. 5 Vorticellafelet, melyek közul 7-et, követve 
TrEMmBLEY-t, Reaumur-t s Rosser-t s ältalaban az 
akkori felfogäst, a Hydra-nemmel egyesitett, egyet 
pedig, a Carchesium polypinumot, a Sertularıa nembe 
sorolt; ugyancsak a Hydraval egyesitette a Baker, 
Roxseı, föleg pedig Treusıey vizsgälatai utän isme- 
retes Stentor polymorphust ; felvette tovabba meg a 
Volvox Globatort; az összes többi veglenyeket pedig 
egy, az akkori zavaros fogalmakat kitünöen jellemzö 
geniälis kifejezössel, Volvox Chaos nev alatt foglalta 
össze. A Syst. Naturs XII. kiadäsäban (1767) a Vorti- 
cellafelöket, melyek Linx& szerint a Hydraktol azon 
örveny* ältal különböznek, melyet virägszerti harang- 
ı Op. eit. 195. 
* Vortex, inndt Vorticella FöLpı JAvosnäl Örvenyke. — 
En az örvönyke elnevezest, Marsör követve, a Turbella- 
telekre hasznälom, 
