jaık kıtarasa alatt a vizben elöideznek, mär elvälasz- 
totta a Aydra-nemtöl, melynel a veglönyek köztil 
esak a Stentor polymorphust ( Hydra Stentoria L.) 
hasyta, s külön nembe foglalta, melynek 14 faja 
közül azonban esak 9 a Vorticellafele (a mai Vorti- 
cella, Zoothammion, Carchesium, Epistylis es Oper- 
cularia nemek kepviselöi) ; a Vorticella Enerinus 
(= Pentacrinus Caput Medus«@) ellenben a Crinoi- 
dokhoz, a Vorticella urceolaris (= Brachionus urceo- 
larıs) a kerekällatkäkhoz, a Vorticella stellata. pedig 
nyilvan a Hydroidokhoz tartozik; a Vorticella ovifera 
vegreesyleiräsautäanegeszen felismerhetetlen amerikai 
tengerfeneki szervezet (talän szinten Crinoid 2). A Vol- 
vox-nembe a Volvox Globatorral köt Ctenophor, a 
Volvox Beroö (= Beroö ovata,) 68 Volvox bicaudata 
(= Uydippe Pileus) van egyesitve, s tovabbä Volvox 
dimidiatus elnevezes alatt egy a bekaälezäk &s Trito- 
nok farkän gyakori &lösdi, mely kötsegkivül nem eoyeb, 
mint esy peritrich äzalekallatka, a Trichodina Pedi- 
culus. A Chaost vegre a XII-ik kiadäsban külön nem 
Lmne. «Ezen 
rangjara emelte lesutolsö 
— mondja Mütter F. L. Srarıus, List nemet 
nem, 
kiadöja,! — oly teremtmenyeket tartalmaz, melyeketa 
mikroszkopon at különbözö vizekben es nedvessegek- 
ben sajatsagos mozgässal lehet üszni lätni, s melyek- 
röl alig lehet tudhatni, hogy mit tartsunk felölök. 
A lovag ezen nemet Chaosnak nevezi, vagy azert, mert 
a zürzavar chaoszät latja bennök, vagy pedig azert, 
mert valamely ösanyagnak tekinti, melyböl tovabbi 
kepzödmenyek fejlödnek.» Ezen Chaös-nembe Linn& 
a következö fajokat sorolja: 1. Chaos rediviwum 
(= Angvillula aceti et Angvillula tritiei), 2. Chaos 
Proteus (= Amoeba diffluens), 3. Chaos fungorum, 
mely elnevezes alatt a barö MüncHHausen ältal gomba- 
äzalekokban nevelt Monädok ertendök, melyeket 
MÜNCHHAUSEN a gombak allati eletre ebredt magvai- 
nak tekintett. «A lovag erre ezen megjesyz6st teszi: 
hosy valamıint a ällatnövenyek ätvältozäs utjäan a 
növenyorszagbol az allatorszagba mennck ät, hasonlö 
mödon mennek ät a gombak az ällatorszägböl a 
növenyorszägba».” Roos JAnos KArouy, Linn® tanit- 
vanya pedig nagynevü tanaranak elnöklete alatt 
elöadott doktori ertekezeseben ugyanesak a MüncH- 
HAusen-fele eszleletek megbeszelesenel igy kiält fel: 
«Quwstio Jam oritur, utrum Fungi ad vegetabilia, 
an vero ad amimalia veferri debeant? vel etiam 
an novum Jormari debeat vegnum natur@, quod 
! Op. eit. VI. 917. 
® Op. eit. 921. 
or) 
4. Chaos Üstı- 
lago, a gabonaüszög: «Ezen por egy ideig meleg 
neutrum seu chaoticum  vocetur v1 
vizben äztatva, Münchmausen ür vizsgälatai sze- 
rint, hosszudad ätlätszö ällatoeskakkä vältozik, 
melyek, mint a halak a vizben, jätszadoznak, ha 
a nagyitöuveg alatt nezzük».? Vegre 5. Uhaos in- 
fusorium, mely alatt az összes többi veglönyek 
ertendök s melyhez Linx&, mint mär fennebb eml- 
tem, meg bizonyos betegs6geket, erjedest 6s rothadäst 
letrehozö hipotetikus lönyeket sorolt. 
Ezen elsö rendszertani kiserletet, mely a Chaos 
ködeben foszlik szet, jelentösegere nezve messze tul- 
haladta a mär sokszor emlitett kitüno dan tudös, 
MüLLeR Orro Frieyes, a v6glenyeknek 20 evnel 
többre terjedö tanulmanyozäsän alapulö rendszeres 
feldolgozäsäval. A veglönyek valödi Linneje nem 
ı Liwn& volt, hanem Mütter O. Fr. «Ha megfontoljuk, 
ı mily keves hasznalhatö elömunkälatra tämaszkod- 
hatott MÜLLER, — mondja Stern ? — s mily tökelet- 
lenek voltak azon eszközök, melyekkel vizsgälatait 
vegezte, ugy az ö mlüiködeset igen magasra kell beesül- 
nünk. Mürter volt mindenesetre az äzalekallatkä- 
kat tärgyalö tudomäny területen az elsö korszakot 
alkotö 176, neki köszönjük azon alapokat, melyeken 
ezen ällattanı diszeziplinanak egesz öpülete nyugszik. 
Az äzalekallatkak valödi termeszetebe valö bepillan- 
tast az akkori optikai segedeszközökkel term6szetesen 
nem lehetett eleni; ezert MüLtEr-nek ezen ällatok 
tulajdonkepeni szervezeteröl, täpläalkozäsaröl, szapo- 
rodasaröl s fejlödeseröl valö összes nezetei felette eleg- 
telenek s többnyire tevesek. » 
Miutän MÜLLER nezetet a veglenyek szervezeti 
es szaporodaäsi viszonyairöl a fentebbiekben alkalmam 
volt mär tärgyalhatni, e helyen csupän rendszer6röl 
akarok megemlekezni. 
Ismeretes, hosy Lmns, szemlätomäst a nöpies 
felfogäst követve, mindazon gerineztelen ällatokat, 
melyek nem Arthropodok, azaz Lixn& szerint nem 
rovarok (Insecta), rendszerenek VI, azaz a fergek 
(Vermes) osztälyaba sorolta, azon ällatesoportba, mely 
tagadhatatlanul meg mai nap is oly ällatok tarka 
kevereke, melyek nemelyiket egsymässal esupän ne- 
gativ jegyek kapesolnak össze.* MüLter, Linn&-t 
? Roos J. C., Dissertatio academieca Mundum invisibi- 
lem breviter delineatura. Upsaliae 1767. 12. 
2 Op. eit. 992. 
3 STEIN, I. 2. 
= Be kell vallanınk, hogy a fergek kördnek mai körül- 
ivası sem sokkal preezizebb, mint a Mürterde: «Vermis 
