il 
7 
azok, melyek a veglönyek szervezetenek erteket igye- | ki, ältalänosan elterjedt. Ezen tan szerint az 
keztek tisztäzni s ezzel az azaleckallatkak (Infusoria) 
sylijtöneven összefoglalt szervezetek termeszetesebb 
esoportositäsära egyengettek az utat. 
MÜLLER maga, ügy mint elödei es kortarsaı, az 
äzalekällatkäk cesoportjänak körüliräsanal a termetre 
6s nagysägra fektetven a fösulyt, kenytelen volt az 
egynemü nyälkas ällomanyböl allö,szorosabb ertelem- 
ben vett äzalekällatkakat az elkülönült szervekkel 
ellätott Bulläriäkkal egyesiteni. Ezen sarkalatos hibät, 
mely következmenyeiben a velemenyek szervezetenek 
megertes6re oly vegzetes volt, s EHRENBERG felfo- 
gäsära is lenyegesen befolyt s öt a teves felfoga- 
sok ütvesztöjebe vezette, a mely belatasu LAaMmarck 
ismerte föl elöször s mär 1809-ben «Philosophie Zoo- 
logique»-jeben ! elvalaszta a Bulläriakat az Infusori- 
umoktöl s «Polypes cilies» elnevezessel a Polypok 
osztälyaba, azaz a Bryozoäkkal együtt a mai nap az 
üirbeltiek köze sorolt Anthozoumok &s Hydroidok melle 
iktatt. Ugyanıgy taläljuk elvälasztva a Bulläriäkat az 
az Infusoriumoktöl Lamarcrnak a gerincztelen älla- 
tokat täreyalö nagyfontossagu munkajaban is.” Vala- 
mint azonban Mütter Bulläriäi, ügy Lamarck esillö- 
szörös Polypjai sem kepeznek termeszetes csoportot, 
a mennyiben a kerekällatkakkal eeyütt az összes 
azon idöben ismert peritrich äzalekällatkäk, tovabbä 
Stentor- 63 Bursariafelek egy kalap al& vannak 
foglalva; de mindennek daczara nagy jelentösegti 
ezen kettevalasztäs, a mennyiben azon fontos teny- 
allasnak felismeresen alapszik, hogy a szervezetek 
lesalso lepesöjet oly 
melyek a magasabb 
eeyszerü lenyek foglaljak el, 
ällatokeivel homolog szervek- 
kel ninesenek ellatva, s hogy az elö lenyek länczolata 
lepesröl-lepesre egyszerüsül s oly alakokkal vegzödik, 
melyekben mintesy az egyszerliseg idealja van meg-: 
testesülve. 
Ezen emelkedett termeszetnezetet, melyet mär 
a nagy ArıstoTELes hirdetett s melyhez Linns, Pa- 
Las Ss több nagynevü termeszetbuvär esatlakozott, 
a leskisebb lenyeknek Lamarck vegezte szorosabb 
körthrasa usy läatszott szilard alapokra fektette, s a 
jelen szäzad elejen, különösen miutän azt GRUITHUISEN, 
TREVIRANUS, SCHWEIGGER, ÖKEN 68 QUVIER is elfogadta, 
s miutan Durrocaer 1S19-ben a kerekallatkak arany- 
lag magas szervezeti viszonyait tüzetesebben mutatta 
* Zoologische Philosophie von JcAN LAMARcK. Aus dem 
franzözischen übers. von ArnorLp Lang. Jena 1876. p. 
149 —151. 
® Histoire naturelle des animaux sans vertebres. I—II. 
Entz G. Veglenyek. 
| je . D z 
Infusoriumok — (Cuvıer szavait! hasznälva, 
a legegyszerübb, nyälkäastestü ällatok, me- 
lyeknek belsö szervei nincsenek s gyakran 
meg sz4jok is hiänyzik. 
Bory de Samr-Vincent, ki 25 &y alatt gyüjtött 
s reszletekben eleg gazdag, de nem mindie meebiz- 
hatö eszleleteinek eredmenyet 1826-ban az «Eney- 
elopedie methodique &s «Dietionnaire classique 
d’ histoire naturellev hasabjaiban tette le, ismet a 
Müuuer-fele felfogäs fel& hajlik, sa « Mieroscopiques» 
nevvel jelölt lenyeknel, —— mely elnevezes alatt a 
telepeket alkotö Vorticella- s Monasfelek, valamint 
a Diatomeäk kizäräsäval, ugyanazon terjedelemben 
foglalja közös csoportba az azalekällatkäkat, kerek- 
allatkakat, Cercariäkat &s Spermatozoumokat, mint 
MÜLLER, — magas &s egyszerli szervezetü mi- 
kroszköpi lenyeket különböztet meg. Amazo- 
kat a kerekallatkak kepviselik, az utöbbiakat a többi 
mikroszköpi lenyek, melyeknek teste lätszölag egy- 
nemü ugyan, mindamellett azonban nem tartja lehe- 
tetlennek, hogy ezek is el vannak läatva elkülönitett 
szervekkel, melyek esupan naey ätlätszösaguk miatt 
nem vehetök ki. Bory de Samr-VIncent a mikro- 
szköpi lenyeknek egeszen önallö, üj osztälyozäsät is 
meskisertette, melynek azonban mai nap esakis histo- 
riai beese van. Ezen osztälyozas®? 5 rendben ( G@ym- 
nodes, Trichodes, Stomoblöphares, Rotiferes, Crusto- 
des) 17 esalädot ( Monadaires, Pandorinces, Volvo- 
ciens, Kolpodiences, Bursarices, Vibrianides, Cerca- 
rices, Urodiees, Polytriquees, Mystacinces, Urodees, 
Urecolariöes, Thikidees, Rotiferes, Brachionides, 
Gymnostomees, Citharoidees ) s S2 nemet különböztet 
meg; a leirt üj fajok közül azonban esak keves allja 
ki a kritikät, a «Diet. elassique»-hez mellekelt rajzok _ 
pedig leenagyobb reszt nem esyebek, mint Mürtuer 
rajzainak köpiäi. Emlitem mar, hosy Bory de Saınt- 
Vincent a telepeket köpezö Vorticella- es Monad- 
‚felöket (Anthophysa), valamint a Diatomeäkat nem 
osztotta be a Microscopiques nevvel jelelt lenyek 
köze; ezeket ugyanis az Anthozoumok, Hydroidok, 
Bryozoumok, Spongiäk s a moszatok egy reszevel 
eoyütt, a k&t szerves orszägot Összekapcsolö külön 
közvetitö orszägba, a Reqne psychodiaire-be osztotta 
be, mely harmadik szerves orszagra alabb meg visz- 
szaterek. 
' Regne animal 1817. 
® Dietionnaire elassique d’histoire naturelle. X. 53: 
22} 
[>] 
