MASODIK IDÖSZAK. 
Ehrenberg &s Dujardin kora. 
Az elöbbiekben meskisertettem lehetöleg hiven 
ecsetelni a veglenyek ismeretenek azon idö elötti 
allaspontjäat, melyben EHrengerG Kereszr&uy GotT- | 
vrıep (1795— 1876) korszakot alkot6ö mtüködeset 
megkezdette, s az ujabb idö tetemesen tökeletesitett 
nagyıtök6szülekeinek segelyevel, &vek hosszu sorän 
at esendes berlini dolgozöasztalanal, Lybia tikkasztö | 
ege alatt, a Vörös-tenger sivar partjain s Szibiria 
zordon pusztäin egyaränt csüggedetlen kitartässal 
färadozott a läathatatlan viläg titkainak kifürkösze- 
sen, melynek eredmenyei az 1838-ban «Die Infu- 
sionsthierchen als vollkommene Organismen. Kin 
Blick in das tiefere organische Leben der Natur» 
czim alatt megjelent, 64 remek rezmetszetü s szine- 
zett folio täblaval illusztrält, monumentälis diszmti- 
ben vannak leteve. 
«A vizsgälandö tärgyaknak esupän pontos reszlet- 
ismerete (Spetialkenntniss) vezethet eredmenyekre, «a 
mi magabol a termeszetböl s nem könyvekböl sajatit- 
hato el, — ez köpezi szüksegkepi tervöt a termeszet- 
historiaval valö foglalkozäsomnak.»! A mely gondol- 
kozasu buvärt jellemzö s minden valödi term6szet- 
tudöstöl követendö ezen iränyelvehez hiven, EurEnx- 
BERG Önallöan ätkutatta az azalekällatkäk egesz terü- 
letet, s buyärlatänak meglepö föbb eredmenyeit mär 
1530-ban közölhet6 a berlini akademiäval, eg6esz 
terjedelmeben pedig 8 evvel kesöbb az összes äzalck- 
ällatkäkröl, illetöleg összes vöglönyekröl irt s idözett 
monumentälis munkäjäban. 
EHrENnBERG büyärkodäsänak sülypontjät az äza- 
lekällatkäk szervezetönek kifürk6sz6sere iränyozä. — 
Mikent a fenntebbiekben alkalmam volt kifejteni, 
Eurengenrg fellepese idejeben a legilletökesebb ter- 
möszettudösok az äzalekällatkäk elmevezsse alatt 
! Flora. Regensburg. 1820. p. 535. 
összefoglalt paranyi lenyeket, szervezetöket tekintve, 
ket esoportba foglaltäk, melyeknek egyikebe elkü- 
lönült szerviiek tartoznak, — ezek a kerckallat- 
käk; mäsikäba pedig elkülönült szervek nelküli, 
elö nyalkaböl allö lenyek, — a szorosabb ertelemben 
vett dzulekällatkäk. EurenBerG ezen ket esoportot, 
mint az allatorszäg ket külön osztälyat, szinten meg- 
különbözteti, a különbseget azonban nem a maga- 
sabb ällatokeval megegyezö szervek jelenleteben, ille- 
| töleg hianyäban, hanem a ket esoport kepviselöindl 
‚ valö különbözö voltaban keresi. Azon veszelyes szir- 
tet, melyen az äzalckällatkak szervezetere iranyulö 
buvärlatok ismetelten hajötör6st szenvedtek, EHREN- 
BERG sem hajözhatta szerenesesen körül. A kerekällat- 
kaknak aranylag magas szervezeti viszonyait, melyek- 
röl mar Lamarox-nak, söt MürLer-nek is volt homä- 
lyos fogalma, s melyeket Durrochzr pontosabban ki- 
fürkeszett, EuRENBERGIgen röszletesesnagyfontossagu, 
reszben mai nap sem tül szarnyalt tanulmänyaival 
minden ketseg föle emelte, s az elert sikertöl elra- 
gadtatva, analog szerveket keresett s akart talälni az 
.azalekällatkäk mäsik esoportjanal is, s azokat meg is 
talälta. Mivel pedig mär a tiszta indukezi6 utjaröl 
letevedve, sikamlös lejtöre jutott, feltartöztathatatla- 
nul ragadta magäval fantäzisja, s ezentul, fajdalom, 
mikent a «Journal des Scavans» szerkesztöi a regi- 
ekröl mondjäk, inkabb kitalälni, mint meglätni, 
akarta a dolgok l&enyeget, minek következteben 
szämos, s cpen a legfontosabb reszletre az ellenkezöje 
all annak, mit vizsgälatainak s közleseinek jellem- 
z6s6re mond: «Törekvösemet s büszkesegemet abba 
helyeztem, hogy, a mennyire lehet, schol se lässak es 
adjak elö tülsägos sokat, hanem inkabb mindenütt 
tülsägos keveset».. 
x. XIV; 
