21 
Magenzellen, Speisebeuteln), melyek midön üresek s 
összelohadtak, vegtelen finomsaguk miatt ki nem ve- 
hetök s esak megtelöskor lesznek läthatökka. Ily | 
nacyszamu apro gyomor valamennyı äzalekallatnal 
elöfordul, ezert nevezte el Eurunwere sokgyomrü- 
vagy gyomorällatkaknak (Polygastrica, Magen- 
thiere). Az eme6sztö keszülek egyeb reszleteit tekintve, 
lenyeses, különbseg van a syomorällatkak közt; 
ezek egyik r6szenel ugyanis (belnelküliek, Anentera) 
a szd) egyszersmind ürıtö nyılasul is szolgäl, tulaj- 
donkepi belök nincsen, hanem nagyszamüu syomraik 
läthatatlan fmom csöveeskekkel közvetlenül a szajjal 
közlekednek, s e szerint egesz emesztö keszülekük egy 
ernyös viragzat alakjaval bir, melyen az egyes virä- 
gok helyst a hölyagszerü gyomrok foglaljäk el; ezek 
pedisg egy közös pontban esyesülö kocsanyaikkal, a lät- 
hatatlan finom csövekkel, a szajböl indulnak ki. A oyo- 
morallatkäk mäsik föesoportjanak ellenben, finom- 
saga miatt csupan nyeleskor kivehetö, majd esyenes 
(Orthocoela), majdpörgen csavarodott (dampylocoela), 
majd patköalakulag visszahajlö ( Oyclocoela) külön 
belesövük van (bellelbirok, Einterodela ), mely majd 
külön alfellel nyilik ( Ortho- es Campylocoela), majd 
ismet a szäjhoz visszavezet (ÜUyelocoela) s ezen, 
mint a boeyök az egyszerü fürtön, ügy lögnak egesz 
lefutasaban az elnyelt taplalektöl egsymäsutän pasz- 
szirozott hölyagszerü gyomrok. A szaj- es alfelnyiläs 
helyenek, valamint a szä) es garat eddig egeszen is- 
meretlen finomabb szerkezetenek pontos kifürkeszese 
EuRenBerG vizsgälatanak bizonyara lesfontosabb 
eredmenyei köze tartozik, mivel ezeknek ismerete 
nelkül az alakok tüzetes megkülönböztetese esaknem 
lehetetlen &s szamos esetben nem egyeb merö tapo- 
satödzasnal. 
Az emesztökeszülek EHRENBERG szerint, nemely 
äzalekallatkanal emesztö valadekot szolgaltatö kü- 
lön szervekkel van kiegeszitve. A Nassuläknal — 
mondja ! — egy egeszen uj szervrendszer lett lätha- 
töva, mely ugy lätszik több mäsnal is, talan valamennyi 
eyomorällatkänal elöfordul, esakhogy kevesbbe tisz- 
tän vehetö ki. Ezen szerv a Nassuläkndl viola- 
szinu sszemläatomast az emesztesre szolgälö, tehät az 
epehez hasonlö nedvnek elvälasztäsat vegezi, s a 
Nassuläkon kivül, egeszen igy meg esak a Chilodon 
ornatusnal 68 a Chlamydodonndl fordul elö; hozzä 
hasonlö azonban a BDursaria vernalisnal es Trache- 
lvus Meleagrisnel is eszleltetett, melyet a ker&källatkäk 
* 389. 
| gyomran lögö, gyakran hölyagszerti mirigyekkel lehet 
összehasonlitani.— Az emesztö üröeskeket kitöltö szi- 
nes folyadek, mely halvany rözsaszintöl violaszinen 
at elenk kekig, a leskülönbözöbb szinärnyalatokban 
valtozik, csakugyan mesvan a Nassulinaknal, me- 
lyek oyakran ugyanazon esyenben elöfordulö, külön- 
bözö gyenged szinek ältal a lespompäsabb lätvany- 
nyal kedveskednek; ha azonban ezen szinek eredetet 
keressuk, könnyen meggyözödhetünk arröl, hogsy biz’ 
azok nem valamely külön mirisynek valadekai, hanem 
azon Oscillariaktöl erednek, melyekkel ezen äzalek- 
allatkak esaknem kizärölag tapläalkoznak s melyeknek 
kivont festöanyaga az emesztes alatt különbözö szin- 
valtozasokon megy ät. Usyanily eredete van ketseg- 
kivül a Ohlamydodon Mnemosyne es Bursaria verna- 
lis (= Uyrtostomum leucas Stein, Frontania leucas 
Olap. et Lachm.) emesztöüröeskeiben foglalt szines 
folyadeknak; az Amphileptusok es Trachelius Meleag- 
ris halvany rözsasznü üröcskei ellenben bizonyara 
lüktetö üröcskeknel nem egyebek, melyeknek szınte- 
len tartalma nem egeszen achromatikus lenceseken te- 
kintve, halvany rözsaszinünek lätszik. 
A valönak a költöttöl valo ilyeten szellemes ki- 
egeszitese utjan megällapıtott, bonyolödott emesztö- 
köszülek, melyhez az elsö eszmet taläan Müsrer-nek 
egy oda vetett megjegyzese szolgältatta,*“ EHRreNBERG 
szerint, mint mär emlitök, valamennyi syomorallat- 
kara jellemzö; s 6 elöfordulasukat meg azoknal is 
feltette, melyeknel, mint pl. a Bacillaridknal, Olos- 
teriumoknal vagy a Vibrio-teleknel, nyomait sem 
lathatta, s kibuvö ajtoul az illetö szervezeteknek szer- 
feletti paränyisägära vagy vizsgalatanak hianyossa- 
gäara hivatkozott. EurenBerg gondjät termeszetesen 
azon körülmeny sem kerülhette ki, hogy az aältala 
kinyitott kibuvo ajton gyomoräallatkai köze ketseg- 
kivuli könnyen beesempeszhetök növenyek is, ezert 
alkalmat vesz egy helyen ! tüzetesen tirgyalnı azt, 
hogy miert nem tekinthetök a Conjugatäk (Spiro- 
gyräk, Zygnemaäk) ällatoknak ! 
Az emesztö keszülek ily tökeletesnek kepzelt fej- 
lettseg6vel megesyez6, külön edenyrendszer elöfordu- 
‘= MÜLLER ugyanis a Kolpoda Meleagris (= Amphileptus 
Meleagris Ehbg., Lowophyllum M. Duj.) leirasäröl ezeket 
mondja: «Intra utrumque limeae longitudinales subtilissi- 
mae, ac versus postica in medio sphaerulae majores tres; 
hae in paueioribus conspieuae forte vices stomachi aut in- 
testini agunt, haec enim viscera, dum vacua sint, in Bulla- 
rlis et Planarlis minus conspieua sunt.» 100. 
2.99. 
