lasa sem lehetetlen, söt valöszınü, s EHruNBERG csak- 
ugyan feltette, hogy gyomorallatocskainak, minthogy 
egyeb szervrendszereiknek a nagyobb ällatokeival ana- 
log a fejlettsegük, kell edenyrendszerrel is birniok, 
mely azonban, ezen szervezetek paränyisagaval ara- 
nyos vegtelen finomsägu, s a ver szintelensege miatt, 
a rendelkezesunkre ällö legerösebb nagyıtasoknäl sem 
vehetö kı. 
EuRENBERG szerint az Összes gyomorallatkäk, ugy- 
szinten a kerekällatkak is, himnösek. — A nagy 
szorgalommal kifürkeszett reszleteknek egeszen te- 
ves magyarazasa az ivarszerveket illetöleg is oda 
terelte EHRENBERG-et, hosy kifejlödött iverszerve- 
ket tulajdonitson gyomorällatkainak. A nöi ivarszer- 
vet valamennyi gyomorällatnal az egesz testben szet- 
osztott, nyilvan halözatot kepezö petefeszek kepviseli, 
mely maga, finomsäga miatt, nem vehetö ugyan ki, 
a benne kepzödö petek ellenben többe-kevesbbe vilä- 
gosan kivehetök ; peteknek tekintette ugyanis Enren- 
BERG a protoplazma-testnek igen küulönbözö alak- s 
elettani ertekli zäradekait: a levelzöld-gömböcske- 
ket s a festö anyagokat ältaläban, paramylon-testecs- 
keket s a protoplazma szemeseit; ezen kepzelt petek 
pedig majd az alfelnyıläson ät, majd ismet az elhalt 
gyomorällatka testenek szetfolyasakor szabadulnak ki. 
A nöinel sokkal bonyolödottabb szervezetet tulaj- 
donit EHurenberG a him-ivarszervnek, mely egy vagy 
több hereböl s egy vagy ket ondöhölyagböl all.* 
Hereknek tekinti EHuREnBerG a magokat, mely kep- 
letek kimutatäasa neki 
köszönhetö. Nemely Euglenafelenel (pl. az Euglena 
altalänos elöforduläsänak 
spirogyränäl), melynek magja kikerülte figyelmet, a 
nagy paramylon-testeket veli a hereknek megfelelö 
«mirigyes szervek»-nek. A here, vagy herek läthatat- 
lan finomsägü vezetekekkel ällanak egy, vagy több 
ondöhölyaggal összefügg6sben, mely utöbbiak üteme- 
sen lüktetve, a felvett ondöt a petek megtermekenyi- 
tesere a testben szetosztjäk. Ezen sajäatsägos lüktetö 
ondöhölyagok persze nem egyebek, mint az ügyneve- 
zett lüktetö üröcskek, melyek ältalänos elöforduläsa- 
nak kifürkeszese ismet EurengerG 6erdeme. A him- 
ivarszervek ilyeten bizarr felfogäsa EnrenBerg ere- 
dendö büneben, a gyomorällatkäk szervezetenek a 
kerekällatkäk6val valö parallellizäläsäban s helylyel- 
közzel homologizäläsäban leli magyaräzatät. Enren- 
elöfordulö lüktetö üreseket 
EHRENBERG eg6szen önkönyüleg gyomroknak tartotta (pl. az 
=" A nasyobb szämmal 
Amphileptus- &5 Trachelius-nem nehäny köpviselöjenel), mig 
az egyenkönt vagy pärosan elöfordulökat ondöhölyagoknak. 
| BERG ugyanis a kerckällatkäk ket vizedenyenek tör- 
zset ondövezeteknek, mellsö testvegi gomolyos vegeit 
hereknek, a lüktetö hölyagot pedig, melybe a vizede- 
nyek nyilnak s mely tartalmat idönkint lüktetve a 
kloakan at kiüriti, ondöhölyagnak tartotta s hamis 
homologiäkra tämaszkodva, jutott azutän a gyomor- 
allatkäk him ivarszerveinek fennebbi csodälatos ma- 
oyaräzatära. 
A viszonyossägi szervek a fenntartäsi szervekkel 
megesyezöleg hasonlököpen magas elkülönüleseket 
mutatnak. A gyomoraällatkäk külsö ingerek irant leg- 
kevesbbe sem közönyösek. Hömerseki vältozäsokra, 
idegen testek erintesere epen ügy reagalnak, tehät 
 erzekenyek, mint a magasabb ällatok; csillöszö- 
reikkel s fonalas orrmänyaikkal (azaz ostoraikkal a 
mai terminologia szerint) szemlätomäst tapogatnak. 
A fenyt nagyobb reszök felkeresi, mig mäs reszök 
a homälyt kedveli; a fenyt tehät ketsögkıivül ere- 
zik. Tekintetbe veve mär most azt, hogy szämos Fla- 
gellätnäl s nehäny csillöszörös azalekällatkandl (pl. 
Ophryoglena ) a test mellsö reszen, ugyanazon helyen, 
hol magasabb ällatok a szemet viselik, egy többnyire 
elenk rubinpiros, ritkän fekete (Ophryoglena atra), 
elesen körülirt gömbölyüded, vagy tojasdad folt taläl- 
hatö, mely alig különbözik a kerekallatkäk, Turbella- 
felek s nemely Entomostracum szemetöl: bizonyara 
igen közel ällt annak feltevese, hogy a kerd6ses szervek 
valösagos lätöszervek, szemek. Minthogy pedig szem 
idegrendszer nelkül nem kepzelhetö: EurenBerG 
szorgosan keresett a szemfolt mellett oly szervet, mely 
idegdüeznak volna tarthato s meg is talalta azt az 
Amblyophis viridis nevüu Astasia-felenel,! egy «miri- 
gyes, göombalakıu tömeg» alakjaban, melyen a piros 
szemfolt &pen oly mödon ül, mint a kerökällatkäak es 
Entomostracumok agy-, illetöleg garatfeletti düezan. 
Ezen szerv bizonyära nem egyeb, mint egy lüktetö 
üröcske ; EHRENBERG azonban idegdücznak tartotta s 
ezen egyetlen hiänyos 6szleletre tämaszkodva, ältala- 
nositott s kimondta, hogy a gyomorällatkäk idegrend- 
szerrel is birnak, mely egy, vagy talan több elszört 
duezböl äll s melyet a belöle eredö vegtelen finom 
idegekkel együtt mindeddig nem sikerült valamennyi- 
nel kimutatni. 
A helyvältoztatö szervek pontosabb ismerete körül 
igen nagy erdemeket szerzett EurenBerc. Valameny- 
nyi csillöszörös äzalökällatkänäl (Enrensere Entero- 
delei) kimutatta a helyvältoztatäskor müködö csillo- 
2 104, 
