szöröket s ezek nagysägära s elhelyezesi viszonyaira 
vonatkozö pontos tanulmanyai ha nem is egeszen 
tökeletesek, de mindenesetre megtörtek s kijelöltek 
az ütat a k6söbbi büvärok sikeres haladasara. A mai 
nap Flagellata nev alatt összefoglalt veglenyek hely- 
vältoztatäsa EHRENBERG elött jo reszt egeszen misz- 
tikus, megmagyaräzhatlan tünemenynek lätszott; 
EHRENBERG szerencsösen välasztott mödszerrel, tudni- 
illik a veglenyeknek syors beszäritäs ältal valö fixiro- 
zasaval kimutatta, hosy a rejtelyes helyvaltoztatäst 
egy, vagy neha több, fnom örvenyzö fonäl, orrmany 
(Rüssel=ostor) vegezi. A Peridinium-teleknel az 
ostoron kivul meg finom csillöszörök is fordulnak elö, 
melyek ezek testet közepett körülövezik. Pontosan 
leirja toväbbä;, hogy a Proteuszszerüleg alakjokat foly- 
tonosan vältoztatö Amoeba-felek nyulös &s összehu- 
z6d6 testök bärmely pontjaböl, läbak mödjara müködö 
nyulvänyokat, alläbakat bocsätnak ki, s ezekhez ha- 
sonlö mödon az Arcella-telek is. A Bacillariak vegre 
pänezeluk hossziranyu resen kitolt esigatalpszertü 
nyulvanyon esuszkälnak; olytelfogäs, melyet ScHuntze 
MixsAa ujabb vizsgälatai megerösitettek. 
De vajjon mi lehet az, mi ezen szerveket mozgäsban 
tartja? Ezen kerdesre EHRENBERG ismet egyes meg- 
fisyelö&seken epülö aältalanosıtas utjan igyekezett 
egyeb felfogäsaval összhangzö feleletet adni, s ter- 
meszetesen ismet tevedett. Az összepattano kocsa- 
nyü Vorticella-teleknel megkülönböztette a csöves 
koesanyon vegis huzödöo Összehuzödöo szalagot, a 
Stentoroknal pedig az 
mabb esillöszörök lefutäsaban tekvöket; ezen szala- 
egesz testet boritö fino- 
gok termeszetesen esak izmok lehetnek, s ezen ala- 
pon feltette, hogy a syomorallatkäknak altalaban 
magasan kifejlett izomrendszerük van s hogy meg a 
esillöszörök s ostorok is lathatlan finomsagu izmok- 
töl mozgattatnak. 
A eyomorällatkäk köztakarojat majd finomsaga 
miatt szerkezet nelkülinek lätszö, lagy, nyulekony, 
majd ismet kemeny, szarunemü s neha kovasav bele- 
raködäsätöl igen merev pänezel k6pezi, mely a Bacil- 
lariaknal s a Peridinum-teleknel jellemzö finom 
szkulpturäval van ekesitve. Az elhalt gyomorälla- 
toeskäk panczelai gyakran egymagokra hatalmas köze- 
teket kepeznek s fontos szerepet jatszanak a földkereg 
alakulasaban. Nemely gyomorallatkak testet vegre, 
különbözö alakü, merey vagy rugekony, szarünemü 
hüvely vagy tok környezi.“ 
= EHRENBERG rendszereben a pänezel jelenletere vaey 
A gyomorällatkäk, mint mär emlitök, mindnya- 
jan hımnösek, a nagyszamu peteken kivül azonban 
meg sarjadzässal es oszlässal is szaporodnak, mely 
utöbbi szaporodasi mödnal majd haränt-, majd 
hossziränyban oszlanak kette; a päronkent hossz- 
tengelyök iränyaban összefüggö gyomorällatkäk nin- 
csenek közösülesben, mint mikent LEFUWENHORK s 
mäsok aällitottäk, hanem hossziränyu oszläsban, csu- 
pän a Closterinäknal van egybekeles (Copulatio), 
melynek azonban valöszinüleg ninesen ivari jelen- 
tösege. 
A gyomorällatkak meses szaporasägänak illuszträ- 
lasära szamitäsokat tett EHRENBERG, melyeknek ered- 
menyei meltan bamulatra ragadtäk kortärsait. «Mint- 
hogy egy Vorticella vagy Dacillaria egy öra alatt meg- 
oszlik s közbe esö egy öra mulva ism6t oszlik, tehät 
3 öra alatt oyybolA, 5 öra alatt 8, 7 öra alatt eqybol 16 
lesz, lehetseges, hogy 24 öra alatt 4096 egyen lesz 
egybol, 48 öra, azaz 2 nap alatt pedig S milliö s 4 
nap alatt 140 billiö. A bilini csiszolö paläban körül- 
belöl 41,000 milliö Gallionella tesz 1 köbhüvelyk, 
| tehät mintegy 70 billiö egy köblab (1728 köbhü- 
velyk = 1 köblab) követ. E szerint lehetseges volna, 
hogy egyetlen ällatocska, csupän Önoszlässal 4 nap 
alatt 2 köblab követ kepezzen. — Az Infusoriumok- 
nak az Öönoszläs utjän törtenö szaporodäs oly meg- 
maradast es elterjedest biztosit a tengerben es levegö- 
ben, mely az egyenek elpusztuläsanak minden lehet- 
seges aranyat ellensülyozza s mely eleg költöiles halha- 
tatlansaggal s örök ifjusaggal hataros. Kepzeljük, hogy 
mi magunk szämtalan mindig uj reszre oszlunk, hosy 
szamtalan evig eljünk s ifjak maradjunk.»? Ezen öriäsi 
szamokhoz vezetö ivartalan szaporodashoz hozzajarul 
meeg a tömerdek, aprö peteknek tartott szemeeskek 
utjan törtenö szaporodäs; minthogy pedig ezen veg- 
telen paränyi peteket a kiszaradt pocsolyakböl a leg- 
äramläsok könnyen szethordjäk s mindenhova sz6t- 
szörjak: könnyen mesmagyaräzhato az äzalekallat- 
käaknak a folyadekokban valö gyors mesjelenese, s 
nem szükseges a generatio aequivoca feltevesehez for- 
dulni. Ezen alapra tamaszkodva, EHRENBERG a szülek 
nelkül valö elsödleges keletkezest egesz hatärozott- 
z 
saggal elvetendönek tartotta. 
hiänyära nagy sülyt fektet, a pänezel kifejezest azonban 
nem hasznälja következetesen, a mennyiben majd a szi- 
‘ lärd köztakaröt, majd ismöt a testtöl elällö hüvelyt, tokot 
nevezi pänczelnak. 
89. 
SNÜnHE, 
