a lesparanyıbb Monasig mindenütt magas 
szervezet van.“ Nem maradt el vegre a tudo- 
sok azon fajtaja sem, mely sietni szokott mäsok 
felfedezeseit utändolgozas ütjan megerösiteni; ezek 
hangosan hirdettek, hosy önallö kritikai buvarkoda- 
suk meggyözte EHRENBERG tananak helyessegeröl! 
Nem hiänyoztak azonban egyes melybelatäsü terme- 
szetbuvärok sem, kik EHRENBERG magas szervezetet 
hirdetö tana ellen azonnal, lelkesült felkaroläsanak 
elsö idejeben szöt emeltek s EHRENBERG nagy tekin- 
telyevel szemben az äzalekällatkak szervezetere vo- 
natkozö ellenkezö felfogasukat lassankent ervenyre | 
emeltek s a mainap uralkodö nezeteknek utat törtek. 
Ezek között az elsö hely ketsegkivül Dusarpın 
FELIX, rennesi tanärt illeti meg, ki 1835-t61 kezdve 
több kisebb ertekezesben, 1841-ben pedie az összes 
äzalekällatkäkra kiterjedö s önällö buvärlatokra tä- 
maszkodö nagy munkajaban a leenagyobb hatärozott- 
saggal szallt sikra EHRenBerc felfogäsa ellen, s maga- 
nak a lesalsobb lenyekkel foglalkozö tudomäanyszak- 
ban diesöseges nevet biztositott. 
A fennebbiekben erintem, hogymär a mült szäzad- 
ban ismeretesek voltak bizonyos Rhrzopodok, illetöleg 
ezeknek esinos meszh6jai, melyeket Brevn 1732-ben 
Polythalamia nevvel jelölt.! A esigäk &s bizonyos 
elö es kihalt kephalopodokeäira (Nautilus, Ammoni- 
tes) emlekeztetö paränyi hejacskakat lak6 ezen lenyek 
szervezeteröl a regibb buvarok semmi biztosat sem 
tudtak ugyan, hanem azert feltettek, hogy nem lehet- 
nek egyebek, mint igen paranyi esigäk; D’ORBIGNY 
volt az elsö, ki 1826-ban legelöször ırta le a hejak 
laköit s azokat paränyisaguk mellett is, a kephalopo- 
dok jellemzö szervezetevel birö valösagos lägytestück- 
nek (Mollusea) ällitotta, melyeket aprö likacsoktöl 
ättört hejaiktöl kölesönzött növvel Foraminifereknek 
nevezett.? Kilenez evvel D’Orzıcny-nek nem minden- 
napi fantaziaröl tanuskodo leirasa utan Dusarpın 
"= EHRENBERG felfedezöseinek magyar nyelven adott 
legelsö (s talän egyedüli) ismertetöse, tudtommal, a Kolozs- 
värt megjelent «Termeszetbardt» 1846. &vi folyamäban fog- 
laltatik, melyben GAspir JAnos EHRENBERG elöadäsai utän 
4 ezikkben tärgsyalja EHRENBERG vizsgälatainak eredmenyeit. 
(A läthatlan munkälö letmtives (organieus) &let, vagy az 
azacsviläg, (Infusorienwelt). Egy keppel. Termöszetbarät, 
termöszettudomänyi folysirat. Szerkesztök Brrpe Aron 6s 
Tarics JAnos. Kolozsvärt. 1846. I, &vfolyam. 5. 6. 7. &s 9.sz.) 
" Dissertatio de Polythalamiis, nova testacearum elasse. 
Gedani, 1732. Conf. SchuLrze. Polythalamien. 
” Tableau methodique de la elasse des Cöphalopodes. Ann. 
d. seiene. natur. Tom. VII. Conf. ScnuLtze, Polythalamien. 1. 
EnTz G. Veglenyek. 
28 
| 
azon közlemenyt tette,! hogy a francziaorszagi par- 
tok elö Foraminiferein tett vizsgälatai arra az ered- 
menyre vezettek, hosy a Foraminiferek lestävolabb- 
röl sem birnak azon magas szervezettel, melyet 
D’ORBIGNY nekik tulajdonit; ellenkezöleg üusy älla 
dolog, hogy a harant valaszfalaktöl egyes rekeszekre, 
kamaräkra osztott likacsos hej, külön szerveket 
maegäban egyältalaban nem foglalö, nyalkas elö- 
allomanyböl all, mely a hej likacsain ät finom, fona- 
las, eläagazö nyulvanyokat bocsäthat ki, melyek 
visszahuzödva, nyomtalanul elenyesznek. «Az igen 
finom fonalak (az üvegen mäsz0 Polythalamoknäl) 
lassan nyomulnak elöre egyenes vonalban az üveg 
felületen ; az elöbbi utan szakadatlanül üj tömeg foly, 
mely szabalytalan golyocskakkal kevert, s ezek a fonal 
atmeröjenek egyenlötlen vastagsägot adnak; a fonal 
lassankent megvastagodvan, oldalt ägakat bocsät ki, 
melyek öpen ügy növekednek, mint az elsö ; csakha- 
mar megszüntk a hozzafolyas s a mozgas megfordül, 
a fonäl visszahüzödik s vegre az ällatnak közös 
alapallomänyäba olvad be, hogy mas nyülvänynak 
kepzödesere szolgäljon. Ezen fonalakat nem lehet 
valödi tapogatöknak tekinteni, egyszerü allati 0s- 
allomäny az, mely mintegy qyökerek mödjära terjed 
ki s tolja magät odäbb». — Hogy az ily egyszerli, 
ällandö szervek nelküli, elönyalkaböl allö lenyeket 
nem lehet a lägytestüek (Mollusca) köze, vagy bär- 
mely mas magasabb allatesoportba beiktatni, ez nem 
szorul hosszas bizonyitgatäsra, s Dusarpın külön 
esoport kepviselöinek tekintette, melyet elöbb a hej 
esymästfeletti rekeszeinek jelölesere Symplectomeres, 
kesöbb pedig, miutän nem rekeszelt hejuakat is fel- 
fedezett, gyökerszert, vältozö nyulvanyaik utan Kthr- 
zopedes, azaz gyökerlabü nevvel jelölt s az äzalek- 
allatkak köze osztott be. 
Dusarpın-t az azalekallatkakra kiterjesztett foly- 
tatölagos vizsgäalatai azon fontos eredmenyre ve- 
zettek, hogy az összes äzalckallatkäknak ‚ ugy 
mint a Rhizopodoknak teste egyszerü szervek nel- 
külı allati ösällomäany, melyet sarcodenek neve- 
zett.” A sarcode — Dusardın szerint — kisebb- 
! Bulletin de la societe des seienees de la France. No. 
3. 1835. kivonatban: Ann. de seiences natur. 1835, 2. ser. 
Tom. III. 108. Conf. ScHuLtze, Polythalomien, 2. Toväbbä 
folytatott vizsgälatainak eredmenye: Annales des seiences 
natur. 1835. Tom. III. 312. 
” Recherehes 
des sciences natur. 1835. Tom. V. 343. 
sur les orsanismes inferieures. Ann. 
Tovabba 1841-ben 
kiadott nagsy munkäja. 
