nagyobb szemecskeket, rögöcskeket tartal- 
mazö, de alapjaban egynemü, ätlätszö, a 
fenyt a viznel erösebben, de az olajnäl sokkal 
syengebben törö, ideg nelkül ingerlekeny, iz- 
mok nelkül összhüuzödö, rugalmas, nyalkas 
allomäny. — Azaz: a sarcode azon elöällomäny, 
melyet a növenyszövet-buväarok a növenyi sejtben 
a von Mont Hucö ajänlotta ! kifejezessel mar 1546 
öta, az äAllatszövet-buvarok pedig ScHuLTzE MıRSsA 
kezdemenyez6sere ? 1863 öta protoplazmanak (eyto- 
plasma KöLLıker, bioplasma BEALE) neveznek.* 
A sarcode az azalekallatkak egy reszenel, t. i. a 
Rhizopodoknäl, melyekhez Enkengere Arcellafelei 
is tartoznak, valamint a közel rokon Amoeba- vagy 
Actinophrysfelöknel, felületen csupasz, azaz härtya 
nem burkolja azt; s ennek megfelelöleg ezek kü- 
lönböz6 alakü ideiglenes nyulvänyokat, allabakat 
kepesek kitolni, mit tenni a többi azalekallatkäk, t. 1. 
a Vibriofelek s az ostoros 68 esillöszörös äzal6källat- 
kak, leven sarcode-testök vekonyabb vagy vastagabb 
hartyaval burkolva, epen e miatt nem kepesek. 
Azon vilägos gömböknek, melyek az äzalekalla- 
toknal az elnyelt täplalekot befogadjak s melyeket 
EHRENBERG egy bonyolödott emesztök6szülek ällan- 
döan elöfordulö kiegeszitö röszeinek tekintett, a valö- 
nak teljesen megfelelö igen egyszerü masyarazatät 
adta Dusarnın. Nem egyebek ezek, mint a sarcodeban 
fellepö ideiglenes, saj&t falat nelkulözö dröcskek (va- 
cuoles), melyek oly mödon jönnek lötre, hogy az 
ideiglenes vagy ällandöan elöfordulö szäjnyiläson ät a 
sarcode-test belsejebe nyomult szilärd täpläalek s a 
behabart viz a lägy sarcodeben öblöket, üröket väj 
ki, melyeknek kepzödeset indisöval vagy karmin- 
szemesökkel valö tapläläsnal közvetetlenül meg lehet 
fisyeni. — A Parameciumnäl, Kolpodändl vagy 
Vorticellänal peldäul, igen vilägosan läthatö, mily 
mödon väj ki magänak a karminszemeeskeket tartal- 
mazö behabart viz a garat alsö nyilt vegen a sareode- 
ban egy kezdetben orsöalaku, k&esöbb elgömbölyödö 
röesket, mely bizonyos nagysägot elörven, a garat 
vegeröl levalik, a sarcodeba toväbb nyomül s egy 
ujabban kepzödö üröcsk6ötöl mindegyre odäabb &s odabb 
tolatik; ** öpen igy meglehet arröl is közvetetlenül 
* Vermischte Schriften botanischen Inhaltes. 1846. 
* Das Protoplasma ete. 
* Nem hagyhatom e helyen emlit6s nelkül, hooy a 
veglenyek sarcod6jät PEerTy mär jöval Scaußrze elött (1852) 
nevezte protoplasmänak. (Die kleinsten Lebensformen. 56.) 
26 
gyözödni, hogy ezen üröcskek nem függenek a kep- 
zelt belesön vagy a sza) alatt, hanem egeszen szaba- 
dok, s a sarcode összehüzödasai alkalmaval majd ide, 
majd oda tolatnak, s hogy nem pr&formält hölyagok, 
ezt kezzelfoghatölag bizonyitja az, hogy ket vagy több 
üröeske egymässal egy nagyobba összefolyhat.— Ezen 
pontosan ellenörzött mesfisyelesekre tamaszkodva, 
egesz hatärozottsäggal allıthata Dusarpım, hogy az 
EHRENBERG-tÖöl leirt sokgyomru emesztök6szü- 
lek nines meg. 
Az összehüzödo hölyagocskakat, vacy lüktetö 
ürecsköket, melyeket EnrengerG ondöhölyagoknak 
deklarält, Dusarpın a sarcode keresretegeben levö 
üröcskeknek tekinti (vacuoles contractiles, vesicules 
contractiles ), melyek felvältva vizet vesznek fel s üri- 
tenek ki, s mint elsö felfedez6jök, SPALLANZANI, gya- 
nitotta, a lelekzes szolgalatäban allanak. 
Hogy edenyrendszer, mely EHRrENBERG szerint 
csupan vegtelen finomsäga miatt nem vehetö ki, 
fizikai okokböl kepzelhetetlen a paranyi testü azalek- 
allatkaknäl, ezt megdönthetetlen ervelessel bizonyitja 
Dusarpın «— — A folyadek, — mondja,! — meg 
erös nyomas alatt is megszünik folyni oly kapilläris 
csöben, melynek ätmeröje elegge kiesiny. Oly älla- 
toknäl azonban, melyeknek szive a legeröteljesebb, a 
legvegsö hajszaledenyek meg legaläbb V/ıso millime- 
ter atmeröjüeck: fel akarnank-e tehät meg tenni Y/w 
millimeternyi äzalekallatkaknal Y/ıo0000 millimeternyi 
edenyeket ?» 
Valamint edenyrendszer nem tehetö fel az äza- 
lekallatkaknal, ep oly kevesse erzi magat Dusarpın 
indittatva ides- &s izomrendszer feltevesere; a sar- 
codet, azon Ösallomänyt, mely az azalekällatkäk tes- 
tet kepezi, epen azon elettani tulajdonsäg jellemezi, 
hogy idegek nelkül is mgerlekeny s izmok nelkül 
összehuzödö. — A protoplazmaröl sz6l6 mai felfogäs 
ugyancsak ezen tetelt vallja. 
Dusarpın nem zärja ki annak lehetösdget, hosy 
az azalekällatkäk ivaros üton is szaporodhatnak; az 
egyedül biztosan ismert szaporodasi mödot azonban 
egyedül az oszläs kepviseli. Az EHRENBERG-töl leırt 
bonyolödott ivarkeszülek bizonyara nines meg. Hogy 
| a sarcodeban elöfordulö majd szines, majd szintelen 
szemecskek, melyek a sarcode szetfolyäsakor szabadda 
lesznek 3 sz&tszörödnak, peteket köpviselnek, oly eg6- 
hiien van visszaadva Dusarpın naey munkäjäban a 4 8. 
14. &s 16. täbläkon. 
194. 
