szen önkenyes felteves, melynek helyesseget egyetlen 
eszleleti adat sem tamogatja. Az EurEnBErG-töl he- 
reknek tartott kepleteket, melyek a sarcode szet- 
folyäsakor hosszasabban ellentallanak a viz behatäsa- 
nak, szämos äzalekällatkanal Dusarpın is ismerte 
ueyan; miyel azonban elettani feladatukat ep oly 
kevess&e sikerült megoldania, mint EHrenBerg-nek, 
az objektiv buvär ovatossägäval tartozkodik e kepletek 
feladatänak talalgatasaba valö bocsatkozastöl. Hogy 
EurengerG-nek a lüktetö üröcskek feladatat magya- 
räz0, semmi megfioyelesre sem tämaszkodö, kalandos 
nezetöt Dusarvın egeszen elvetette, ezt mära fenneb- 
biekben felemlit&m ; s ugy hiszem, mainap nem szen- 
ved kötseget, hogy az ezen szervek feladatära vonat- 
koz6 SPALLANZANI-DUJARDIN-fele nezet sokkal közelebb 
all a valöhoz, mint az EHRENBERG-e. 
Dusarvın az äzalekällatkak köret szükebbre vonta, 
mint EHrengere. A kerekällatkakat, mint mar emlı- 
t6m, EHRENBERG is elvalasztotta ugyan az äzaleck- 
ällatkäktöl, azaz gyomorällatkaktöl, ennek daczara 
azonban megis azon vegzetes hibaba esett, hogy 
az äzalekällatkäk tanulmanyozasanal folytonosan a 
kerekällatkak magas szervezetet tartotta mintegy 
mintakep gyanänt szem elött. Dusarpın-nak elegge 
alig meltänyolhatö kivalö nagy erdeme abban van, 
hogy ezen vegzetes hibät szerenesesen elkerülte; s 
ha a mainap is ketes helyzett, de bizonyara nem a 
veglenyek köze tartozö Ichthydiumfeleket, mint a 
kerekällatkäkhoz (Systolides Duj.) vezetö ätmenctet, 
ideiglenesen a Coleps szomszedsägaba, a reszaränyos 
testüu äzalckällatkäk köze sorozta, ezen ellentmondäs 
abban leli magyarazatät, hogsy, Dusarpın az Ichthy- 
diumok szervezetevel egyaltalaban nem volt tisztä- 
ban. Eurengerg Olosterinait es Bacillaridit, azaz a 
Desmidiaceakat 63 Diatomeäkat Dusarpın egeszen 
kiküszöbölte az azalekallatkak köztl; 6 volt ellenben 
az elsö, ki a Spongidkat, mint Amoebäk- es Mona- 
sokböl alakult telepeket, függel&k gyanant az Amoeba- 
es Monasfelek mell& sorolta.! Oly felfogäs ez, mely 
tudvalevöleg, egy ideig altalanosan elfogadtatott, 
kesöbb ellenben, minthogy a folytatott buvärlatok a 
Spongiak es Coelenteratok közötti rokonsägi viszo- 
nyok felismeresere vezettek, elvettetett, bar mainap 
is vannak illetekes vedelmezöi, mint CvArk, lesujab- 
ban pedig Ste.” Különben, velemenyem szerint, a 
ket nezet legkevesbbe sem zarja ki egymäst okvetetle- 
" 305. 306. 
= ul. 110) 
2 
a 
7 
nül; mert hiszen a Spongiak a mellett, hogy a Coe- 
lenteratok legalsöbb osztälyat kepviselik, mas irany- 
ban a veglenyekkel is szoros es bensö rokonsagban 
äallhatnak, s legegyszertibb alakjaik azon, lesyen szabad 
mondanom, elsö kiserleteket kepviselhetik, melyek az 
esysejtü lenyek, Protozoumok, laza, polymorph tele- 
peitöl a szorosabb Összefüggesü sejtallamot kepviselö 
Metazoumokhoz vezetnek ät, mely phylogeniai tekin- 
tetben igen nagyfontossagu tetel eldöntese tovabbi 
speezialis tanulmanyoktöl varhato. 
Dusardın vizsgälataira tamaszkodva, kulön rend- 
szert allıtott fel, melynek 21 csaladja (21-diknek veve 
reszaranyos testalaku äzalekallatkait), ketsegkıvul 
sokkal termeszetesebben van csoportositva, mint 
EHRENBERG csalädjai, mi az osztalyzası alapjellemek 
(altalanos testalak, helyvaltoztato szervek) eles ıtelet- 
tel valö kiszemelesenek tulajdonıtando s az allat- 
orszägba sorolt veglenyek härom föesoportja: Krhrzo- 
poda, Flagellata, Ciliata voltakepen mär megyan 
Duysarvın rendszereben. 
Duwjardin rendszere (1841). 
1) Nem reszaränyos, assymmetricus testü 
äzalekällatkäk. 
I. REND. 
Läthatö helyvältoztatö szervek nölkül. 
1. Csaläd. Vihrionina. 
II. REND. 
Vältozö nyülvänyokkal (älläbakkal). 
. 1. Nyülvanyok összehuzödök, egyszerüek, vagy gyakran 
elagazök. 
. Csalad. Amoebina. 
. Csaläd. Rhizopoda. 
.2. Nyüulvänyok igen lassan összehuzödök, mindig egy- 
2) 
B} 
6 
szerliek. 
4. Csalad. Aetinophrma. 
III. REND. 
Egy vagy több helyvältoztatäsra szolgalö ostoralaku fo- 
nällal. Szaj nelkül. 
$. 1. Burok nelkül. 
5. Csaläd. Monadina. 
. 2. Burokkal. 
= Csoportosak. Lebegök vagy rögzitettek. 
6. Csaläad. Volvocina. 
7. Csalad. Dinobrıma. 
== Boyenkint &lök. Uszök. 
S. Csaläd. Thecamonadina. 
9. Osaläd. Buglinina. 
10. Csaläd. Peridinina. 
IV. REND. . 
Csillöszörösek, összehuzödö burok nelkül. Uszök. 
* Pänezeltalanok, 
> 
