29 
gyomrüu belkeszülek letet tagadja; szerinte az aza- 
lekällatkäk nyalkas allomanytol kitöltött hölya- 
gocskäk, melyek bizonyos tekintetben a növenyi 
sejtekkel egyeznek meg. 
Az äzalekallatkak morfologiai ertekenek biztos 
alapra valö fektetesere a legfontosabb lepest ketseg- 
kivül von Sızsouo tette meg, a mär Muyun- &s Owen-! 
töl futolagosan erintett eszmenek hatarozott kifejtese 
altal, mely hivatva lön, hogy a veglenyek szervezetet 
a biologiänak mai alaptanäval, a ScHLEIDEN 68 SCHANN 
längszellemetöl epen megteremtett sejtelmelettel össz- 
hanszäasba hozza. SmBoLnp a gerineztelen ällatok 
összehasonlito boneztanät tärgyalo kitünö s mai nap 
is nelkülözhetetlen kezikönyveben,? a kezikönyv ter- 
meszetevel megesyezö rövidseggel targyalja ugyan 
az azalekallatkak szervezeti viszonyait, mindamellett 
vilagos es hatärozott vonäsokkal adja elö az äzalek- 
allatkak szervezeteröl vallott nezetet, mely egeszben | 
veve DUsARDIN-Eval megesyezik; csak a lüktetö üröcske 
feladatära nezve ter el Dusarvın-töl, amennyiben ezen 
szervet, mik&nt, mint fennebb elöadtam, mär a mult | 
szäzadban GLEICHEN, a kering6esi rendszer kezdetle- 
ges szervenek tekintette, mely felfogasban k&söbb Sır- 
BoLb tanäanak legelkeseredettebb ellenesei, CLAPAREDE 
es LAcHMAnN is osztoztak. Ellentetben Dusarvın-nal, 
ki az Eurengerc-töl hereknek tartott kepletek elö- 
fordulasara nem nagy sulyt fektetett, SımsoLn arra 
utal, hogy a legtöbb azalekallat es gyökerläbu belse- 
jeben van egy &lesen körülirt tömöttebb test, melyet 
magnak (nucleus) nevez; ennek belsejeben, vagy 
mellette pedig eleg gyakran egy kisebb testecske, a 
magocska vagy magtestecske (nueleolus) van; s 
a sejtelmelet ällaspontjäböl igyekezven meghatärozni 
az äzalekällatkäk s gyökerläbuak alaktani erteket, arra 
az eredmenyre jut, hogy azok egyetlen sejtnek 
felelnek meg. Ezen Protozoa elnevez6s alatt összefog- 
lalt egysejtü ällatokat a gerineztelenek (Arthropoda, 
Mollusca, Vermes, Zoophyta = Coelenterata et Echi- 
nodermata Leuckart) külön föesoportjänak (Haupt- 
gruppe) kepviselöi gyanänt tekinti, melyek az ällat- 
orszäg legalsö lepesöjen foglalnak helyet. SıeBoup 
szerint, az ällatok ezen vegsö föcsoportjäba 
tehät oly ällatok tartoznak, melyeknel a 
szervek különbözö rendszerei nincsenek &le- 
sen kivälva, smelyeknek szabälytalan alakja 
" The Edinburgh new philosophieal Journal Nr. 69. 
(1843.) 185. Conf. SızsoLp, Bericht. A A P. (1845) 116. 
* Lehrbuch der vergleichenden Anatomie; I. Berlin 
(1845—18) S—95, 
s egyszerü szervezete egy sejtre redukäl- 
hatö.! Miöta Scuwann a növenyek es ällatok szöveti 
esfejlödesimegegyezeset kimutatta, — mondja talalöan 
SIEBOLD, — nem okozhat többe megütközest, hogy a 
legalsobb növenyi es allati szervezetek összetetelökre 
nezve egy egyszerü sejttel egyeznek meg.? 
Sızsoup fellepese idejeben a legalsöbb növenyek 
szaporodäsänak ismeretet a legnagyobb fontossägu 
felfedezesek gazdagitottäk, melyek SımBonp-ra a Pro- 
tozoumok esoportjanak körulirasaban lenyegesen be- 
folytak. NzEpmam €s BurFoN, GIROD CHANTRANS $ 
IngGENHouUss mär a mult szäzad vegen ismertek es 
ismertettek, hogy bizonyos moszatfonalakban neha 
kis gömbök kepzödnek, melyek a fonälböl kiszaba- 
dulvan, azöld äzalekällatkäaktöl semmiben sem külön- 
böznek s mint ezek, lätszölag egeszen szabad aka- 
rat szerint, fürgen uszkälnak ; söt InGenHovss azt is 
megfigyelte, hogy a Conferva rivularıs ezen ällat- 
nemzedekeböl ismet moszatfonalak fejlödnek. Hasonlö 
eszleleteket közölt Bory pe Sr. Vincent 1800-ban, 
Marrens 1S05-ben; Trenteroun pedig 1807-ben a 
Vaucheria clavata bunkösan duzzadt fonälvegeiböl 
aränylag nagy, zöld äzalekällatkäkhoz hasonlö mozgö- 
testeket lätott kiosonni, melyek egy ideigtarto üszkäläs 
utän az edeny szelere gyültek, s mozgäsuk megszün- 
tevel lassankent Vaucheriakka nöttek ki. TRENTEPOHL 
eszleleteit 1814-ben Nrus von Esenguck megerösi- 
tette. Majd GrurtHursen, GAILLON, HoFFmann, Bang, 
Acarpu, MeEyen, RorH, CHAUvINn, TREVIRANUS es Kü- 
ızına tettek hasonlö 6szleleteket a Draparnaldia 
plumosa, D. conglomerata, Ulothrix zonata, U. com- 
| pacta, Conferva rivularis, Ö. annulina, Eetocarpus 
tomentosus, E. siliculosus, Enteromorpha clathrata, 
Bryopsis arbuscula, Saprolegnia ferax fajokhoz 
tartozö moszatokon.?” Ezen eszleletek esodalatos mö- 
don hosszüu ideig nem vezettek azon igazsäg hatäro- 
zott felismer6sere, hogy a moszatok egy resze (az 
ü. n. Zoosporeäk) szabadon mozgö spöräk, azaz: 
mint mai nap mondjuk, rajzöspröorak ( Zoocarpa 
bory, Sporidia Agardh, Gonidia Kützing, Sporo- 
zoida Solier, Zoospora Decaisne) ältal szaporodik. 
ur 
=u7: 
® Conf. EHRENBERG, 65, 108, Trevıranus, Physiologie 
der Gewächse. I. Bonn (1835.) 20. Dietionnaire universelle 
d’histoire naturelle. X. Paris. 1849. CamıLLe MonTAGNE 
Phyeologie ezimü ezikke. 
Unger, Die Pflanze im Momente der Thierwerdung, 
Wien (1843) II. &s XIV, Brief, 
Stein Ill. 12, 
