30 
Vagy egeszen teveseknek tartottak azokat, — s INGEN- 
Houss meltan panaszkodik, hogy nemely termeszet- 
buvar annyira meg van syözödve a dolog lehetetlen- 
segeröl, hogy megvizsgäläsära meg esak färadsagot 
sem vesz maganak,! — vagy pedig könnyelmüen ügy 
magyaraztak, hogy a moszatok bizonyos körtlme- 
nyek között azalekällatkakka s ezek ismet moszatokka 
vältozhatnak, mely felfogäas ellen Eurungerg meltan 
emelt erelyesen szöt.? 
Unger, ki mär 1827-ben foglalkozott a Vaucheriu 
clavata szaporodasaval, szinten nem jutott elödemel 
sokkal több eredmenyre, s csak 1842-ben, midön a 
Vaucheria tanulmanyozäasät ismöt megkezdette, sike- 
rült kitünö Prössen-fele mikröszköpjanak erös lenesei 
alatt a jöddal megölt rajzösporäk egesz felületen finom 
csillöszöröket felfedezni s konstatälnia, hogy ezen 
rajzöok a esillöszörös äzalekallatkakkal, valamınt a 
Hydroidoknak es Medusäknak Mxven, Loven, EHREN- 
BERG, SIEBOLD es Sans epen felfedezte embriöi- 
val egeszen megegyeznek, miböl azutän azt követ- 
keztette, hogy a Vaucheria s a többi moszatok mozg6 
esirai valösagos Allati embriok, melyek azonban az 
allati eletnek ezen kezdetleges foka föle nem emel- 
kedhetnek, hanem rövid ällati elet utan ismet ällan- 
doan visszaesnek az alsöbb növenyi eletbe, melyböl 
kiindultak. «Ezen felfogas szerint tehät a növeny 
s ällat közelebb all’ egymashoz, mint mikent rendesen 
feltesszük, s en legalabb semmi ellentmondöt nem 
talalok abban, hogy az ällatviläg a teremtö erö ma- 
sodszülöttenek tekintendö, melyet a növenyvilägnak 
meg kellett elöznie. — A növenyviläg, — mint OKEN 
talalocan mondja, — az allatviläg mehe.» ® Nem szen- 
vedhet ketseget, hogy azon elenk, ragyog6 irälya- 
val hödıtö s lelkesedesevel magäval. ragadö tizen- 
nyolcz level, melyben Uncer vizsgälatainak syönyörl 
eredmenyeit a «növenynek ällatta välasarol» 
közzetette, daczära a bennök elöfordulö kisse tulsägos 
vermes spekulacziöknak, a moszatok rajzösporak ältal 
valö szaporodasanak ismeretehez az elsö alapmunkät 
kepezi. 
A Phycologia teren halhatatlan erdemü Tuurer 
meg ugyanazon 6vben megerösite Unger felfedezeset, 
s egyuttal azt is közölte, hogy az Oedogonium-tajok 
rajzöspöräi egy esillöszörkoszorut, a Oonferva rivula- 
ris- es glomeratä-6i pedig ket finom ostort s egy piros 
" Conf. TREVIRANUS, op. c. 22. 
le 
296. 97. 
szemfoltot viselnek s hogy e szerint a moszatok sza- 
balyszerü fejlödesmenetehez tartozo szabadon mozgö 
spöräai minden tekintetben megesyeznek EurknBerG 
szamos äzalekällatkajaval.! 
Eizen egyre szaporodö s lassankint szelesebb kör- 
ben helyeseknek ismert felfedezesekre tamaszkodva, 
SIEB0LD nem esupän a Dacillariakat es Olosterinakat 
zarta ki, mint Dusarvın, a Protozoumok közül s uta- 
sitottaa növenyorszägba, hanem egyszersmind Euken- 
BERG belnelküli äzalekallatkai közül mindazokat, me- 
lyek a moszatok rajzöspöraitöl lönyegesen nem külön- 
böznek: tehät az összes Monadinokat, Uryphomona- 
dinokat, Volvox-, Vibrio- 68 Dinobryiumfelöket s 
esupäan az Astasia- es Peridiniumfeleket fogadta be. 
SIEBOLD azon elvnek hödolt, hogy az ällat- es növeny- 
orszäg között szoros hatär van, s a legalsöbb äAlla- 
tok s növenyek közötti különbseg legföbb belyeget 
a test összhüzekonysägäban, illetöleg merevsegeben 
velte felismerhetni. Bärmennyire hasonlitanak 
is az egysejtü növenyek bizonyos Protozou- 
mokhoz, megis elesen különböznek ezektöl 
az ältal, hogy testök merev, mig az ällati 
test összhuzödo.* Hogy a legalsobb lenyeknek 
összhuzödasbeli kepessegre, illetöleg ennek hianyara 
alapitott kettevalasztasa önkeny alkalmazasa nelkül 
nem vihetö keresztül, ez ismereteink jelen ällasanal 
alig szenvedhet ketseget. Az altalänosan s meltän nö- 
venyeknek tartott Chytridiumfelek nemely kepviselöi- 
nek rajzöi &p oly összhüzödök, mint az Amoebak ;? 
a Volvox termekenyitö rajzöinak szüntelen alakväl- 
toztatäsai eg6szen megegyeznek az Astasiafelekevel, 
a Myxomycetek rajzöi, föleg pedig Amoebäi 65 plas- 
modiumai összhüzödäs tekinteteben a gyökerläbuak- 
kal versenyeznek stb. De Smsoup-nak sem sike- 
rült, hogy elvet következetesen ervenyesitse; mig 
ugyanis az egeszen merev Chlorogonium euchlorumot 
s a szinten merev testti Peridiniumfeleket, Ohatomo- 
nasokat a Protozoumok köze felvette, addig a Dino- 
briumfeleket, melyek ep oly összhüzödök, mint az 
Astasiafelök, 3 voltaköpen nem is egyebek tokot lak6 
s egyenkint rajzö, vagy telepes Astasia- vagy Euglena- 
! Recherches sur les organs locomoteurs des Algues, 
Ann. des sc. nat. Botanique. 1843. II. Ser. XIX. 266. 
* Az idezett müvön kivül tüzetesebben kifejti ezt Sır- 
BOLD k6öt Ertekez6öseben : Dissertatio de finibus inter regnum 
animale et vegetabile constituendis. Erlangs. 1844. 6s Ueber 
einzellige Pflanzen und Thiere. ZWZ. I. (1849) 270. 
®2 ScHENK A. Ueber das Vorkommen contractiler Zel- 
len im Pflanzenreich. Würzburg. 1858. 
