felöknel, szämos, szinten összhüzödö testti, szintelen | alaki egyseg erteken maradnak eg6esz eletö- 
Monasfelövel együtt a növenyorszägba utasıtotta; ha- | kön ät, melyböl a többi ällatok kiindulnak: 
sonlökep növenyeknek deklarälta a Spongidkat is, | azaz mindvegig egysejtliek. KöLuıer tanat a 
minthogy a Grant felfedezte embriöik, mint lättuk, | Gregarinafelek tanulmanyozäsära alapitä s kifejte, 
a Vaucheriäk esillöszörös rajzöival n&emi tekintetben | hogy ezen meg kevesse ismert &lösdi szervezetek okve- 
megegyeznek. Az idegen elemektöl meglehetösen meg- | tetlenül elvalasztandök a belfergektöl, melyektöl, szer- 
tisztitott Protozoumok köret Sımzoup következöleg | vezetökegyszerlseget tekintve, lenyegesen különböz- 
osztalyozza.! nek, a mennyiben egesz testök egyetlen sejtböl all, 
Pro10204. s mint az äzalekällatkäknak egy üj, egysejtti lenyek- 
A) Azalekällatkäk (Infusorien) osztälya. , t61 kepviselt esaladja, az azalekallatkak köze soro- 
Mozgöszerveik föleg esillöszörökböl ällanak. \ zandök. Leskevesbbe sem ketelkedik tovabba Kör- 
LIKER, hogy a Gregarinafeleken kıvül meg mäs egy- 
I. REND. ASTOMA. Se ER Dr 
sejtli äzalekällatkäk is vannak, minök a Bodo-, 
Monas-, Spirillum-, Vibrio-nemek s több mäsok.! 
\ 2 Bir: En Dana , MAP, n D 7, TER 
Osalädok: Astasiaea, Peridinaca, Opalinaeca A Gregarinafelck egysejtüsege ellen a Frantzıus 
IT. REND. STOMATODA. es Hrnur emelte ellenvetesekre, KöLLirer az ältala 
Szajnelküli äzaldkällatkäk. 
St-a80 ua 2 o 3 ; | s az egysejtüsesi ta sik Tu 160] SIEB 
Szäjjal s nyelöesövel ellätott azal&källatkäk. ‚5 az egysejtüsegi tan mäsik megalapitöja, SmBoLp 
Osalädok: Vorticellina, Ophrydina, Enchelia, Trache- ältal 1848-ban meginditott s az öta oly nagy tudo- 
lina, Kolpodea, Oxytrichina, Buplota. mänyos tekintelyre emelkedett folyöiratnak, a «Zeit- 
{ schrift für wissenschaftliche Zoologie»-nak legelsö 
b) Gyökerläbuak (Rhizopoden) osztälya. \ nr e : ö SE 
ertekezeseben,? melyben a Gregarinafelekre vonat- 
Mozeäsi szerveik elägazö, mindig vältozö &s teljesen Ro SR 2 2 Br RR 2 
; a : kozö összes vizsgälatait közli, nyomös ervelkel szäl- 
visszavonhato nyUlvanyokböl ällanak. ; r > h 
3 lott sikra s szerenesevel vedelmezte s tartotta meg 
I. REND. MONOSOMATIA. | älläspontjät. A következö evben Körnirer az Aety- 
Csalädok : Amoebea, Arcellina. nophrys Solt (helyesebben Actinospherium  Izich- 
horniit) tärgyalö, meltän hiresse vält ertekezeseben 
II. REND. POLYSOMATIA. ( = POLYTHALAMIA.) Kö N 
nem cesupän ezen 3 a többı gyökerläbuaknak, hanem 
Nemek: Vorticalis, Geoponus, Nonionina. 
esyszersmind, mint elötte SızBoLn, az Összes Aza- 
Elsö pillanatra läthatö, hogy Sıezoun egysejtüiseg- | lekällatkäk, legfontosabb jellemenek az egy- 
röl sz60lö tanänak ele a «mindenütt egyenlöen | sejtüseget ällitja, mondvan: «Ein abböl indulok ki, 
tökeletes fejlettsög elve» cellen iränyüul; s | hogy az äzalckällatkäk, (melyekböla kerckällatkäkat s 
EHrenBerg, ki ezt igen j6l erezte, mint a tudomany | a növenyekhez tartozö Bacilläriäkat, Volvocinedkat 
toyäbbi fejlödes&böl kitetszik, nagyon tevedett, ha azt | £s Olasterindkat kizarom) kivetel nelkül mindnyajan 
hitte, hogyazüjeretnektant, ellenörvek helyett, esupän | egyetlen sejtböl ällanak. Azt hiszem ugyanis, 
tekintelyere tämaszkodva, esipös rendreutasitässal | hogy a mit a Gregarinafelekre nezve bebizonyitot- 
elejtheti, midön SırrowL» ellen ezen szavakra fakad: | tam, minden tulajdonkepi äzalekallatkära all, mint 
«A szorgalmas szerzönek megis esak Övatosabban kel- | ezt v. SımLonp Öösszehasonlitö boneztanäban a leg- 
lett volna a tudomänyt a mikroszköpi szervezetek | szebben kimutatta. Az en felfogasom szerint 
organizacziöjära vonatkozö oly üj velemenyek ellen | minden äzalekällatka egy sejttel egyenlö, 
oltalmazni, melyek könnyen jutnak be, de nehezen | mely egyik reszöknel egeszen zart (Grega- 
irthatök ki; mert tudvalevöleg a lestöbb irö nem az | rina, Opalina, Euglena stb.), a mäsiknäl pedig 
igazat, hanem a hamisat tärgyalja hosszu beszeddel s | szäjjal, vagy k6öt nyilässal is el van lätva. 
szuksegtelen iromänyokkal».? Hosy ez igy van, annak, ki egy Opalinät, Bur- 
Sıesonp-dal egeszen egyidejüles, de töle függet- | sariafelet, Nassulät stb. esak kisse pontosabban vizs- 
lentil, KöLLıker is azon eg6szen u) 68 fontos nezetet 
Dr : 0 5 
hangoztatta, hogy vannak ällatok, melyek on Die Lehre von thierischen Zelle und den einfachen 
thierischen Formelementen nach neuesten Fortschritten dar- 
gestellt. Schteimen und Näerur's Zeitschr. f. wissenschaftl. 
= 10) Botanik. II. Heft. Zürieh (1845.) 97—99. 
* Monatsb. d. Berliner Akad. (1848.) 235. 2 Beiträge zur Kenntniss niederer Thiere, 
