gal meg, legkevesbbe sem lehet ketsege; talalni 
fog ugyanis többnyire összehuzöodö s csillöszöröket 
viselö, szerkezet nelküli sejthartyät, tovabba reszben 
syakran összhuzödö sejttartalmat, mely szemecskeket 
es uröcskeket zar magaba s esaknem mindig egynemü, 
syakran sajatsagosan alakult magot.» ! 
A magas 6s egyszerü szervezet kerdese, mely, mint 
39 
' szämos ältala leirt Utliat egeszen felismerhetetlen. 
az elöadottakböllathatö, a legalsöbb lenyekkel foglal- 
kozö tudomäny törteneteben ismet es ismet felme- 
rült, soha sem ällott egymässal oly elesen szemben, 
mint az utolsö harminez ev kezdeten ; ezen kor büvä- 
rainak jutott azon fontos feladat, hogy a vitäs ügyben 
veglegesen döntsenek, mit nem egyedüla veglenyeken 
tett direkt tanulmanyok, hanem a fennälläsänak elsö 
tizedeben esak keveset haladt, ezutän azonban roha- 
mosan virägzäsnak indult sejttan vivmanyai tettek 
lehetöve. 
Mielött azonban az utolsöo harminez ev meglepö 
felfedezesekben igen gazdag müködesenek tärgyalä- 
sara atternek, szüksegesnek tartom Prrrv-nek hazaja, 
Svajez, összes paränyi vilagät felölelö, nagyobbszabäsu 
munkajaröl? megemlekezni, mely, mint Stem nem 
igazsägtalanul jegyzi meg,” sok tekintetben elmaradt 
koratöl; mihez azonban az igazsag erdekeben szük- 
segesnek tartom nyomban hozzätenni, hogy sok tekin- | 
tetben ismet tülszarnyalta korät. PErrry, mint egyeb 
sokoldalü irodalmi müködöse is bizonyitja, igen ön- 
allö gondolkozasu tudös, ki az önmaga ältal kjjelölt | 
ösvenyen haladva, a hol szüksegesnek tartja megälla- 
podik s melyen behatol a dolog lenyegebe, mig a 
masoktöl fontosaknak tartott reszletek nem erdeklik 
s ezek felett könnyü szerrel toväbb halad. Ez az oka 
annak, hogy Perry vizsgalatai igen különböz6 ertektiek 
s hogy az ertekes adatokat a pontossägnak s felüle- 
tessegnek sajätsagos keverekeböl igen nehez kivalo- 
gatni. PERTY igen nagyszamu alak ismeretere tämasz- 
kodik, mely alakok között szämos egeszen üj; vizs- 
galatai közül különösen azok, melyek a Phytozoidok 
finomabb szervezetere, az alakok pontos megkülön- 
böztetesere s a szaporodasra vonatkoznak, igen nagy 
becsü reszleteket tartalmaznak;; ugyanez äll a Rhi- 
zopodokröl is; a Oirliatokra vonatkozö adatai ellenben, 
minthogy, mint Dusarpın, a magkepletekre, a lüktetö 
üröeskekre sa esillöszörözöttseg finomabb viszonyaira 
nem nagy sülyt helyezett, hatärozottan felületesek s 
ı ZWZ. I (1849) 210—211. 
* Zur Kenntniss kleinster Lebensformen ete. 
1852. 
SI 34: 
Bern. 
Perry egeszben veve, ugy lätszik, Dusarnın-ra tämasz- 
kodik; ennek sarcode-elmeletet azonban, bär mint mär 
fennebb kiemeltem, helylyel-közzel, nevezetesen a Phy- 
tozoidoknäl a testet protoplazmaäböl ällönak mondja, 
következetesen mög sem teszi magäsvä. Ösällatainak 
( Archezoa ) kören belül, velemenye szerint, nemesak a 
szervezettseg többje vagy kevesebbje tekinteteben, ha- 
nem meg a szervezettseg tipusära nezve is küulönbseg 
van, s ezert a tökeletesebbeket közöttük nem egy 
sejttel, hanem több teljes kifejlödesre nem jutott sejt 
kombinaeziöjaval hasonlitja össze.! E mellett Enren- 
BERG tanäaböl ätveszi a peteket, melyeket blastiumok- 
nak nevez, s ezen kifejezes alatt, ügy mint EHrEN- 
BERG a petek alatt, a protoplazmanak legkülönbözöbb 
ertekü zaradekait erti, melyeknek tovabh fejlödesevel 
 azonban, ügy mint EHRENBERG, teljesen adös marad. 
Jö rendszer csak helyes s egyöntetü alaktani ismere- 
tek alapjan epülhet fel, ezek pedig hianyozvan PErTy- 
nel, rendszereben sok eredetiseget talälunk ugyan, 
de keves követni valöt. Ime ez a rendszer: 
Subregnum: Archezoa. Ösdllatok. 
I. Osztäly. Infusoria. Äzalekällatkäk. 
1. Ciliata. Osillöszörösek. 
SECTIO I. LENGÖ CSILLÖSZÖRÖKKREL. 
A) Spastica. Összepattanök. 
Testöket, s ha koesänyon ülnek, gyakran ezt is k&pe- 
ı sek göresösen összehtizni, mi közben meenyült testük többe- 
kevesb& gömb alakot ölt, koesänyuk pedig pörgen cesava- 
rodik. (N&mi tekintetben a moh- &s kerekällatkäkkal roko- 
| nok.) 
Csalädok. Vaginifera, Vorticellina, Ophrydina, Urceo- 
larina. 
B) Monima. Alakjokat megtartök. 
Bär összhtizödök, egeszben veve megis megtartjäk alak- 
| jokat, sem össze nem pattannak, sem alakjukat nem väl- 
toztatjäk. 
Csalädok: Bursarina, Paramecina, Holophryina, De- 
cteria, Cinetochilina, Apionidina, Topina Tra- 
cheliina, Oxytrichina, Cobalina, Euplotina, 
Colepina. 
U) Metabolica. Alakvältoztatök. 
Igen összhuzödök s alakjokat proteusszerüleg vältoz- 
tatjäak. (Csillöszöreik alig vehetök ki; esupan a nyakszerü 
nyulvänyaik feltünök.) - 
Csalad: Ophryocentrina. 
Die 
